Канібалізм під час Голодомору — вживання людського м'яса особами, доведеними до божевілля штучним Голодомором у 1932–1933 роках.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5TDBaeVlXNWphWE5qYjE5a1pWOUhiM2xoSlRKRFgxTmhkSFZ5Ym05ZlpHVjJiM0poYm1SdlgyRmZjM1ZmYUdscWIxOGxNamd4T0RFNUxURTRNak1sTWprdWFuQm5Mekl3TUhCNExVWnlZVzVqYVhOamIxOWtaVjlIYjNsaEpUSkRYMU5oZEhWeWJtOWZaR1YyYjNKaGJtUnZYMkZmYzNWZmFHbHFiMThsTWpneE9ERTVMVEU0TWpNbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Канібалізм у СРСР
В історії відомі численні випадки вимушеного канібалізму, коли люди, що опиняються у небезпеці голодної смерті, змушені були заради виживання вживати в їжу м'ясо тих, хто помер раніше них природною смертю, або, рідше, самі їх вбивали; за такої ситуації інстинкт самозбереження зазвичай виявляється сильніше морального табу на канібалізм.
Випадки канібалізму в Радянському Союзі в 1930-ті роки траплялись неодноразово. Вони були поширеним явищем під час спроби групової втечі з таборів системи ГУЛАГу, та з періодичними голодними катастрофами.
Випадки канібалізму в 1932—1933 роках
Факти людожерства підтверджували очевидці з різних регіонів України. Водночас, на думку дослідників, канібалізм не носив масового характеру. За донесенням ДПУ УСРР, «випадків людоїдства зареєстровано 28. Більша частина їх належить до 3-ї декади лютого і початку березня [1933 року]. 19 випадків людоїдства припадає на Київську область. У лютому також мали місце 13 випадків трупоїдства».
За переконаннями дослідників, підтвердженням того, що канібалізм мав випадковий характер, є свідчення очевидців, які переповідали той самий факт людожерства. «Адже, коли подібне траплялося, воно настільки обурювало селян, що запам'ятовувалося надовго й переказувалося іншим».
З районів від місцевих партійних керівників у Київський обком КП(б)У, а по лінії секретних служб — по інстанції аж до ДПУ УСРР надходили повідомлення про кількість жертв голодомору, про факти канібалізму. Величезна більшість з них мала чисто інформативний характер, була всього лише закритою статистикою з надписами «Цілком таємно» для службового користування вищих державних посадовців. Наводимо лише декілька уривків з них.
Зі спогадів Катерини Никогда, 1922 року народження (село Мала Дівиця Прилуцького району Чернігівської області):
«Тоді пропало багато селян. Люди з голоду втрачали розум і їли один одного. У селі був випадок, коли одна мати зламала хребет своїй дитині, зварила її в казані й з'їла».
З таємної інформації дільничного прокурора Волноваської ділянки про факт канібалізму в с. Гринталь Старо-Каранського району Донецької області:
«У колонії Гринталь Старокаранського району 9.07.1933 р. виявлено людоїдство. Гр. Нежикова Олександра, 40 років, забила своїх двох дітей: хлопця Лук’яна, 9 років, і дівчину Варьку, 2 років, яких з’їла разом зі своєю матір’ю Нежиковою Феодосією, 64 років. Нежикова Олександра в ніч проти 9.07. ц.р. померла. Є підозра, що її вбила мати Нежикова Ф.»
Зі слів Жуган (дівоче прізвище Кравченко) Наталі Іванівни (село Мала Василівка Любашівського району Одеської області), яка була однокласницею і найближчою подругою безпосередньої учасниці події — Ткаченко Лідії Василівни, 1922 року народження:
«Одного дня в школі Ліда розповіла подругам, що вчора, прийшовши після уроків додому, не знайшла свого меншого братика Шуру. Мати Ткаченко Феня Трохимівна сказала їй, що братик помер. Проте в хаті — повні казани вареного м’яса. Ліда його не їла, а про свої підозри розповіла сусідам навпроти — Бурлакам. Через деякий час мама зарізала і другого сина — Вітю. Після цього Ліда втекла з дому до своєї подруги Савченко Олександри 1920 року народження і жила у неї. Згодом виїхала у Тирасполь до батька. Після війни писала листи і приїжджала гостювати до Загурської Надії Порфирівни. Поріг материнської хати так і не переступила.» Зі спогадів Ганни Кравченко, 1904 року народження (село Бараниківка Біловодського району Луганської області):
«Голод — страх Божий... Стали люди людей їсти. От і дали наказ міліції присікати людоїдство. Ті, хто вибирали такий спосіб вижити, варили людське м’ясо вночі. От міліція приїздила в село ввечері, як стемніє, піднімалися на пагорб і дивилися... З якого димаря дим іде, відразу до тієї хати. Від варки людського м’яса вонь страшна, і все ж воно на вулиці було, бо в печах варили і через димар всі пари виходили.
Так було і той раз. Приїхали вони в село, що на шляху від Біловодська до Марківки. Дивляться — з димаря крайньої хати дим іде і запах чується. Ото Семена з товаришем і послав головний туди..
Заходять у двір… Двері в хату навстіж відчинені і якийсь дивний голос чується… Переступили поріг… Вонь, кров розбризкана… На долівці три трупи лежать, ще й свічечка горить. А біля них лазить на колінах вся в крові лахмата, з осатанілим поглядом, жінка. Ніж у руках закривавлений… Помітила їх… Повернулася і говорить: «Ой, як добре, що ви зайшли, печіночку мені допоможете вийняти. Не получається в самої — ніж тупий. Завтра люд на обід зійдеться, а поминати моїх рідненьких нічим. Так хай хоть чим…». Далі вона хотіла ще щось сказати, та не змогла — звалилася в калюжу крові.
Запалили велику свічку, підійшли до печі. Піч теж була заляпана кров'ю. Дістали з печі великий чавун, а там ціла дитина і нога й рука дорослого. Семен так відразу і звалився біля печі. Товариш витягнув його в двір. Підійшли ще хлопці… Відлили його водою.
Вранці піднялися, на ліжку Семена все його обмундирування лежить, а його немає… Доложили главному, а він і каже: «Страх — велика сила, зломив чоловіка… Ну що ж… на все, хлопці, воля Божа».Зі спогадів Марії Гордуз (Врадіївка Миколаївської області):
«Недалеко від центру селища проживав вбивця-людоїд на прізвисько Шингар (Шинкар). Разом з ним мешкала дружина та двоє дітей. У страшний голодний рік ця людина почала вбивати людей і не просто їла їх із своїм сімейством, а готували різні страви і продавали на ярмарку. Найчастіше варився холодець. У цій огидній справі йому допомагала дружина. Спочатку люди лише здогадувалися, чим він займається, бо безслідно зникали односельчани.
Сусіди розповідали, що кожної неділі вулицею ходив кремезний, старенький, сивобородий дідусь. Він часто зупинявся погомоніти з кимсь та перепочити. Кілька разів він зупинявся і біля Шингаря і навіть заходив до нього у двір. У дідуся не було нікого з родичів, і він був радий кожній зустрічі та розмові.
Але через деякий час дідуся не стало, він безслідно зник і шукати його було нікому. Після цього на вулиці почастішали випадки зникнення дітей та дорослих. Ніхто ніде не міг їх знайти. Та ось одного разу Шингар запросив до себе юнака Івана… Коли хлопець зайшов до хати, то побачив на сволоці (стелі) великий гак, біля нього під стільцем була сокира. Знаючи про підозри людей щодо господаря, він швидко вискочив на двір, поки господар замешкався десь у кутку хати. Шингар намагався його наздогнати, але хлопець утік. Після цього випадку до нього завітала міліція. Вбивця розповів міліції, що він намагався заманювати людей різними способами. Один із них був таким: він часто розмовляв із своїми сусідками і обіцяв поділитися з ними зерном, яке ніби йому возили з елеватору. Людожер просив гостю прийти пізно, щоб ніхто не бачив і не знав, куди вона йде. Одні розгадували його хитрощі. Інші, що були доведені до відчаю, попадалися на його вудку. Звідти вони звичайно вже ніколи не «пригостити». З «гостин» діти не повернулися. Те ж саме сталося і з тим сивобородим дідом.
В кінці розповіді Шингар дуже жалкував, що не всі, кого він «запрошував», заходили до нього. А інколи, коли він запрошував до себе жінок, ті просто втікали від нього, намагались не потрапляти йому на очі.
Вибирав він в основному людей великої статури (в тілі): дітей, молодь та жінок, бо з чоловіками було багато «клопоту».
Коли міліція завітала до його хати, то всіх вразив великий гак на стелі, який необхідний був господарю для того, щоб підвішувати вбиті жертви і розбирати на частини. В погребі було знайдено 16 людських черепів».Зі слідчої справи № 137 райвідділу ДПУ від 7 липня 1933 р. (село Березове Мурованокуриловецький район Вінницької області):
«На допиті Гилиничів Андрія та Варвари встановлено, що 27 червня ц. р. близько 7 години вечора Гилинич Варвара за згодою і в присутності свого чоловіка Гилинича Андрія столовим ножем зарізала свою однорічну доньку Ганну, що сиділа на лаві, й порізала на шматки. М’ясо зварили й з’їли. Того ж вечора, коли їхній син Петро, 4 років, ліг спати й заснув, Гилинич Варвара за допомогою чоловіка Гилинича Андрія сплячого сина задушила руками й також порізала на шматки, які зварили й з’їли».
Зі спецповідомлення про випадок людожерства в с. Шапарському (тепер Білокуракинського району Луганської області). 21 лютого 1933 р.:
«20 лютого цього року о 4 годині дня гр[омадянка] села Шапарське Новопсковського району Хрипун Домнизія Василівна разом зі своєю дочкою Хрипун Улитою зарізали ножем восьмирічну дівчинку, доньку Домнизії, меншу сестру Улити, у якої вирізали серце й печінку й положили варити в казан для споживання. Гр[омадя]нка Хрипун Улита заарештована. А Хрипун Домнизію не змогли вивести з хати, оскільки остання зовсім опухла з голоду».
Витяг з постанови Шполянського районного відділу НКВС по обвинуваченню жительки с. Коротине Гонтар П. А. у вбивстві людей з метою людоїдства і торгівлі людським м'ясом у квітні 1933 р.:
«Гонтар Пелагея Андріївна 1933 року в квітні місяці зарізала гр[омадянина] із с. Антонівки Шполянського району, а також разом зі своїм сином зарізали комсомольця із с. Коротиного Кармалиту Іллю Гнатовича, окрім того продавали на базарі м’ясо людське й собаче, а також із здохлих коней. Цим же м’ясом і самі харчувались».
Оцінка явища
На думку дослідників, «факти канібалізму та психічні розлади від голоду помітно змінювали систему морально-етичних цінностей, люди починали миритися з такими діями й учинками, які ще недавно здавалися абсолютно неприпустимими…
Людоїдство цього періоду — це зрушення рівноваги народної психіки, безтямний лемент душі, невтримний рефлекс, зрештою повна відсутність відчуття гидування…
Відомі випадки, коли багатодітні батьки приносили в жертву когось із своїх дітей, щоб порятувати інших. Інколи їли також померлих родичів. Людей, що вдавалися до канібалізму, засуджували і найчастіше вироком їм був розстріл. Очевидці свідчать, що заарештовані за людожерство селяни до села більше не поверталися… Спричинені вони були виключно божевіллям, розладом психіки виснажених багатомісячним голодом людей…
Явище канібалізму під час голодоморів носило історико-психологічний характер. Тоталітарна система своїми діями спричинила страшенне голодування, яке в свою чергу змінило психічний стан українського селянина, штовхнуло деяких його представників на антилюдські вчинки. Людоїдство в Україні не носило релігійного характеру й не повернуло суспільство до стану дикості. Канібалізм не був спадковим і як явище завершився із закінченням голоду. Зрозуміло, що це явище перехідне і викликане важкими тимчасовими умовами».
Див. також
Примітки
- Див. наприклад: Fanny Facsar. Als Stalin die Menschen zu Kannibalen machte [ 26 грудня 2011 у Wayback Machine.], Spiegel Online, 21 лютого 2007 (переглянуто 23 березня 2010). Також: Werth. Cannibal Island. — S. 141. Також: Верт. Государство против своего народа // Чорна книга комунізму. Також: Applebaum. Гулаг. Паутина большого террора — С. 373. та Khlevniuk, The History of the Gulag. — S. — 54. Про випадки на Донбасі див.: Tanja Penter. Kohle für Stalin und Hitler. Arbeiten und Leben im Donbass 1929 bis 1953, Klartext-Verlag, Essen 2010, . — S. 102—104. Широкий огляд Steven Bela Várdy, Agnes Huszar Várdy. Cannibalism in Stalin's Russia und Mao's China // East European Quarterly, XLI. — No. 2, June 2007. — S. — 223—238, 226—233. (pdf [ 8 листопада 2020 у Wayback Machine.], перглянуто 23 березня 2010).
- Голодомор и каннибализм в 1932-33 гг. [ 3 грудня 2013 у Wayback Machine.] Відео(рос.)
- 32-33: каннибалы рубили детей и продавали. [ 27 березня 2017 у Wayback Machine.] (рос.)
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 2 грудня 2013. Процитовано 21 листопада 2013.
- Архів оригіналу за 2 грудня 2013. Процитовано 21 листопада 2013.
- Свідчення про Голодомор
- Таємна інформація дільничного прокурора Волноваської ділянки про факт канібалізму в с. Гринталь Старо-Каранського району
- Голодомор 1932-1933 років у селах Троїцької сільради — Великовасилівської ЗОШ І-ІІ ст. — 2019
- Врятована пам'ять. Голодомор 1932-33 років на Луганщині: свідчення очевидців. — Т. 1 / Упорядник Ірина Магрицька. — Луганськ: Промдрук. — 2008. — С. 45.
- Мокряк Марина. Голодомор 1932-1933 рр. на території Врадіївщини в спогадах очевидців жахливої трагедії
- Слідча справа № 137 Мурованокуриловецького райвідділу ДПУ на Галинича Андрія Олександровича і Галинич Варвару Опанасівну, яких звинувачено у вбивстві власних дітей. 7 липня 1933 р.
- Спецповідомлення про випадок людожерства в с. Шапарському Ново-Псковського району. 21 лютого 1933 р.
- Витяг з постанови Шполянського районного відділу НКВС по обвинуваченню жительки с. Коротине Гонтар П. А. у вбивстві людей з метою людоїдства і торгівлі людським м'ясом у квітні 1933 р. від 6 вересня 1934 р.
Архівні джерела
- Спецповідомлення ДПУ про факти людоїдства у Вінницькій області 1933 р. [ 23 вересня 2015 у Wayback Machine.] Документи Держархіву Вінницької області
- Спец-зведення обласного відділу ДПУ «Про випадки людожерства в Олександрійському, П'ятихатському і Синельниківському районах». [ 3 грудня 2013 у Wayback Machine.] Документи Держархіву Дніпропетровської області
- Випадки канібалізму в Донбасі. [ 26 листопада 2013 у Wayback Machine.] Документи Держархіву Донецької області
- Випадки канібалізму в Черкаській області. [ 25 листопада 2013 у Wayback Machine.] Документи Держархіву Черкаської області
- Інформація про випадки людоїдства у селах Летичівського району [ 3 грудня 2013 у Wayback Machine.] Документи Держархіву Хмельницької області
Посилання
- Людожерство під час Голодомору 32-33 років. [Архівовано 8 лютого 2012 у WebCite] (англ.)
- Врятована пам'ять. Голодомор 1932-33 років на Луганщині: свідчення очевидців. — Т. 1 / Упорядник Ірина Магрицька. — Луганськ: Промдрук. — 2008. [ 26 лютого 2019 у Wayback Machine.]
- Коцур Ю. Харчування населення роменщини на початку 30-х років ХХ ст.[недоступне посилання з липня 2019] pdf
Джерела
- Голодна правда устами очевидців. З історії голодомору 1932 1933 р у місті Ромни і Роменському районі / Упоряд. Виконавчий комітет Роменської міської ради. — Суми, 2008. — 88 с.
- Камеристий-Брайтенбюхер Р. «Частіше це робили жінки». 90 років тому доведені до божевілля голодом українці їли одне одного — NV зібрав маловідомі спогади очевидців // NV. — 2023.
- Капустян Г. Голод і селянська ментальність / Голод-геноцид 1933 в Україні: історико-політологічний аналіз соціально-демографічних та морально-психологічних наслідків. Міжнародна науково-теоретична конференція. Київ, 28 лист., 1988 р. — К.; Нью-Йорк, 2000. — С. 188.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kanibalizm pid chas Golodomoru vzhivannya lyudskogo m yasa osobami dovedenimi do bozhevillya shtuchnim Golodomorom u 1932 1933 rokah Fransisko Goya Saturn sho z yidaye svoyih ditej 1821 1823 Kanibalizm u SRSRV istoriyi vidomi chislenni vipadki vimushenogo kanibalizmu koli lyudi sho opinyayutsya u nebezpeci golodnoyi smerti zmusheni buli zaradi vizhivannya vzhivati v yizhu m yaso tih hto pomer ranishe nih prirodnoyu smertyu abo ridshe sami yih vbivali za takoyi situaciyi instinkt samozberezhennya zazvichaj viyavlyayetsya silnishe moralnogo tabu na kanibalizm Vipadki kanibalizmu v Radyanskomu Soyuzi v 1930 ti roki traplyalis neodnorazovo Voni buli poshirenim yavishem pid chas sprobi grupovoyi vtechi z taboriv sistemi GULAGu ta z periodichnimi golodnimi katastrofami Vipadki kanibalizmu v 1932 1933 rokahFakti lyudozherstva pidtverdzhuvali ochevidci z riznih regioniv Ukrayini Vodnochas na dumku doslidnikiv kanibalizm ne nosiv masovogo harakteru Za donesennyam DPU USRR vipadkiv lyudoyidstva zareyestrovano 28 Bilsha chastina yih nalezhit do 3 yi dekadi lyutogo i pochatku bereznya 1933 roku 19 vipadkiv lyudoyidstva pripadaye na Kiyivsku oblast U lyutomu takozh mali misce 13 vipadkiv trupoyidstva Za perekonannyami doslidnikiv pidtverdzhennyam togo sho kanibalizm mav vipadkovij harakter ye svidchennya ochevidciv yaki perepovidali toj samij fakt lyudozherstva Adzhe koli podibne traplyalosya vono nastilki oburyuvalo selyan sho zapam yatovuvalosya nadovgo j perekazuvalosya inshim Z rajoniv vid miscevih partijnih kerivnikiv u Kiyivskij obkom KP b U a po liniyi sekretnih sluzhb po instanciyi azh do DPU USRR nadhodili povidomlennya pro kilkist zhertv golodomoru pro fakti kanibalizmu Velichezna bilshist z nih mala chisto informativnij harakter bula vsogo lishe zakritoyu statistikoyu z nadpisami Cilkom tayemno dlya sluzhbovogo koristuvannya vishih derzhavnih posadovciv Navodimo lishe dekilka urivkiv z nih Zi spogadiv Katerini Nikogda 1922 roku narodzhennya selo Mala Divicya Priluckogo rajonu Chernigivskoyi oblasti Todi propalo bagato selyan Lyudi z golodu vtrachali rozum i yili odin odnogo U seli buv vipadok koli odna mati zlamala hrebet svoyij ditini zvarila yiyi v kazani j z yila Z tayemnoyi informaciyi dilnichnogo prokurora Volnovaskoyi dilyanki pro fakt kanibalizmu v s Grintal Staro Karanskogo rajonu Doneckoyi oblasti U koloniyi Grintal Starokaranskogo rajonu 9 07 1933 r viyavleno lyudoyidstvo Gr Nezhikova Oleksandra 40 rokiv zabila svoyih dvoh ditej hlopcya Luk yana 9 rokiv i divchinu Varku 2 rokiv yakih z yila razom zi svoyeyu matir yu Nezhikovoyu Feodosiyeyu 64 rokiv Nezhikova Oleksandra v nich proti 9 07 c r pomerla Ye pidozra sho yiyi vbila mati Nezhikova F Inshi svidoctva pro lyudozherstvo Zi sliv Zhugan divoche prizvishe Kravchenko Natali Ivanivni selo Mala Vasilivka Lyubashivskogo rajonu Odeskoyi oblasti yaka bula odnoklasniceyu i najblizhchoyu podrugoyu bezposerednoyi uchasnici podiyi Tkachenko Lidiyi Vasilivni 1922 roku narodzhennya Odnogo dnya v shkoli Lida rozpovila podrugam sho vchora prijshovshi pislya urokiv dodomu ne znajshla svogo menshogo bratika Shuru Mati Tkachenko Fenya Trohimivna skazala yij sho bratik pomer Prote v hati povni kazani varenogo m yasa Lida jogo ne yila a pro svoyi pidozri rozpovila susidam navproti Burlakam Cherez deyakij chas mama zarizala i drugogo sina Vityu Pislya cogo Lida vtekla z domu do svoyeyi podrugi Savchenko Oleksandri 1920 roku narodzhennya i zhila u neyi Zgodom viyihala u Tiraspol do batka Pislya vijni pisala listi i priyizhdzhala gostyuvati do Zagurskoyi Nadiyi Porfirivni Porig materinskoyi hati tak i ne perestupila Zi spogadiv Ganni Kravchenko 1904 roku narodzhennya selo Baranikivka Bilovodskogo rajonu Luganskoyi oblasti Golod strah Bozhij Stali lyudi lyudej yisti Ot i dali nakaz miliciyi prisikati lyudoyidstvo Ti hto vibirali takij sposib vizhiti varili lyudske m yaso vnochi Ot miliciya priyizdila v selo vvecheri yak stemniye pidnimalisya na pagorb i divilisya Z yakogo dimarya dim ide vidrazu do tiyeyi hati Vid varki lyudskogo m yasa von strashna i vse zh vono na vulici bulo bo v pechah varili i cherez dimar vsi pari vihodili Tak bulo i toj raz Priyihali voni v selo sho na shlyahu vid Bilovodska do Markivki Divlyatsya z dimarya krajnoyi hati dim ide i zapah chuyetsya Oto Semena z tovarishem i poslav golovnij tudi Zahodyat u dvir Dveri v hatu navstizh vidchineni i yakijs divnij golos chuyetsya Perestupili porig Von krov rozbrizkana Na dolivci tri trupi lezhat she j svichechka gorit A bilya nih lazit na kolinah vsya v krovi lahmata z osatanilim poglyadom zhinka Nizh u rukah zakrivavlenij Pomitila yih Povernulasya i govorit Oj yak dobre sho vi zajshli pechinochku meni dopomozhete vijnyati Ne poluchayetsya v samoyi nizh tupij Zavtra lyud na obid zijdetsya a pominati moyih ridnenkih nichim Tak haj hot chim Dali vona hotila she shos skazati ta ne zmogla zvalilasya v kalyuzhu krovi Zapalili veliku svichku pidijshli do pechi Pich tezh bula zalyapana krov yu Distali z pechi velikij chavun a tam cila ditina i noga j ruka doroslogo Semen tak vidrazu i zvalivsya bilya pechi Tovarish vityagnuv jogo v dvir Pidijshli she hlopci Vidlili jogo vodoyu Vranci pidnyalisya na lizhku Semena vse jogo obmundiruvannya lezhit a jogo nemaye Dolozhili glavnomu a vin i kazhe Strah velika sila zlomiv cholovika Nu sho zh na vse hlopci volya Bozha Zi spogadiv Mariyi Gorduz Vradiyivka Mikolayivskoyi oblasti Nedaleko vid centru selisha prozhivav vbivcya lyudoyid na prizvisko Shingar Shinkar Razom z nim meshkala druzhina ta dvoye ditej U strashnij golodnij rik cya lyudina pochala vbivati lyudej i ne prosto yila yih iz svoyim simejstvom a gotuvali rizni stravi i prodavali na yarmarku Najchastishe varivsya holodec U cij ogidnij spravi jomu dopomagala druzhina Spochatku lyudi lishe zdogaduvalisya chim vin zajmayetsya bo bezslidno znikali odnoselchani Susidi rozpovidali sho kozhnoyi nedili vuliceyu hodiv kremeznij starenkij sivoborodij didus Vin chasto zupinyavsya pogomoniti z kims ta perepochiti Kilka raziv vin zupinyavsya i bilya Shingarya i navit zahodiv do nogo u dvir U didusya ne bulo nikogo z rodichiv i vin buv radij kozhnij zustrichi ta rozmovi Ale cherez deyakij chas didusya ne stalo vin bezslidno znik i shukati jogo bulo nikomu Pislya cogo na vulici pochastishali vipadki zniknennya ditej ta doroslih Nihto nide ne mig yih znajti Ta os odnogo razu Shingar zaprosiv do sebe yunaka Ivana Koli hlopec zajshov do hati to pobachiv na svoloci steli velikij gak bilya nogo pid stilcem bula sokira Znayuchi pro pidozri lyudej shodo gospodarya vin shvidko viskochiv na dvir poki gospodar zameshkavsya des u kutku hati Shingar namagavsya jogo nazdognati ale hlopec utik Pislya cogo vipadku do nogo zavitala miliciya Vbivcya rozpoviv miliciyi sho vin namagavsya zamanyuvati lyudej riznimi sposobami Odin iz nih buv takim vin chasto rozmovlyav iz svoyimi susidkami i obicyav podilitisya z nimi zernom yake nibi jomu vozili z elevatoru Lyudozher prosiv gostyu prijti pizno shob nihto ne bachiv i ne znav kudi vona jde Odni rozgaduvali jogo hitroshi Inshi sho buli dovedeni do vidchayu popadalisya na jogo vudku Zvidti voni zvichajno vzhe nikoli ne prigostiti Z gostin diti ne povernulisya Te zh same stalosya i z tim sivoborodim didom V kinci rozpovidi Shingar duzhe zhalkuvav sho ne vsi kogo vin zaproshuvav zahodili do nogo A inkoli koli vin zaproshuvav do sebe zhinok ti prosto vtikali vid nogo namagalis ne potraplyati jomu na ochi Vibirav vin v osnovnomu lyudej velikoyi staturi v tili ditej molod ta zhinok bo z cholovikami bulo bagato klopotu Koli miliciya zavitala do jogo hati to vsih vraziv velikij gak na steli yakij neobhidnij buv gospodaryu dlya togo shob pidvishuvati vbiti zhertvi i rozbirati na chastini V pogrebi bulo znajdeno 16 lyudskih cherepiv Zi slidchoyi spravi 137 rajviddilu DPU vid 7 lipnya 1933 r selo Berezove Murovanokuriloveckij rajon Vinnickoyi oblasti Na dopiti Gilinichiv Andriya ta Varvari vstanovleno sho 27 chervnya c r blizko 7 godini vechora Gilinich Varvara za zgodoyu i v prisutnosti svogo cholovika Gilinicha Andriya stolovim nozhem zarizala svoyu odnorichnu donku Gannu sho sidila na lavi j porizala na shmatki M yaso zvarili j z yili Togo zh vechora koli yihnij sin Petro 4 rokiv lig spati j zasnuv Gilinich Varvara za dopomogoyu cholovika Gilinicha Andriya splyachogo sina zadushila rukami j takozh porizala na shmatki yaki zvarili j z yili Zi specpovidomlennya pro vipadok lyudozherstva v s Shaparskomu teper Bilokurakinskogo rajonu Luganskoyi oblasti 21 lyutogo 1933 r 20 lyutogo cogo roku o 4 godini dnya gr omadyanka sela Shaparske Novopskovskogo rajonu Hripun Domniziya Vasilivna razom zi svoyeyu dochkoyu Hripun Ulitoyu zarizali nozhem vosmirichnu divchinku donku Domniziyi menshu sestru Uliti u yakoyi virizali serce j pechinku j polozhili variti v kazan dlya spozhivannya Gr omadya nka Hripun Ulita zaareshtovana A Hripun Domniziyu ne zmogli vivesti z hati oskilki ostannya zovsim opuhla z golodu Vityag z postanovi Shpolyanskogo rajonnogo viddilu NKVS po obvinuvachennyu zhitelki s Korotine Gontar P A u vbivstvi lyudej z metoyu lyudoyidstva i torgivli lyudskim m yasom u kvitni 1933 r Gontar Pelageya Andriyivna 1933 roku v kvitni misyaci zarizala gr omadyanina iz s Antonivki Shpolyanskogo rajonu a takozh razom zi svoyim sinom zarizali komsomolcya iz s Korotinogo Karmalitu Illyu Gnatovicha okrim togo prodavali na bazari m yaso lyudske j sobache a takozh iz zdohlih konej Cim zhe m yasom i sami harchuvalis Ocinka yavishaNa dumku doslidnikiv fakti kanibalizmu ta psihichni rozladi vid golodu pomitno zminyuvali sistemu moralno etichnih cinnostej lyudi pochinali miritisya z takimi diyami j uchinkami yaki she nedavno zdavalisya absolyutno nepripustimimi Lyudoyidstvo cogo periodu ce zrushennya rivnovagi narodnoyi psihiki beztyamnij lement dushi nevtrimnij refleks zreshtoyu povna vidsutnist vidchuttya giduvannya Vidomi vipadki koli bagatoditni batki prinosili v zhertvu kogos iz svoyih ditej shob poryatuvati inshih Inkoli yili takozh pomerlih rodichiv Lyudej sho vdavalisya do kanibalizmu zasudzhuvali i najchastishe virokom yim buv rozstril Ochevidci svidchat sho zaareshtovani za lyudozherstvo selyani do sela bilshe ne povertalisya Sprichineni voni buli viklyuchno bozhevillyam rozladom psihiki visnazhenih bagatomisyachnim golodom lyudej Yavishe kanibalizmu pid chas golodomoriv nosilo istoriko psihologichnij harakter Totalitarna sistema svoyimi diyami sprichinila strashenne goloduvannya yake v svoyu chergu zminilo psihichnij stan ukrayinskogo selyanina shtovhnulo deyakih jogo predstavnikiv na antilyudski vchinki Lyudoyidstvo v Ukrayini ne nosilo religijnogo harakteru j ne povernulo suspilstvo do stanu dikosti Kanibalizm ne buv spadkovim i yak yavishe zavershivsya iz zakinchennyam golodu Zrozumilo sho ce yavishe perehidne i viklikane vazhkimi timchasovimi umovami Div takozhSurogatni stravi chasiv GolodomoruPrimitkiDiv napriklad Fanny Facsar Als Stalin die Menschen zu Kannibalen machte 26 grudnya 2011 u Wayback Machine Spiegel Online 21 lyutogo 2007 pereglyanuto 23 bereznya 2010 Takozh Werth Cannibal Island S 141 Takozh Vert Gosudarstvo protiv svoego naroda Chorna kniga komunizmu Takozh Applebaum Gulag Pautina bolshogo terrora S 373 ta Khlevniuk The History of the Gulag S 54 Pro vipadki na Donbasi div Tanja Penter Kohle fur Stalin und Hitler Arbeiten und Leben im Donbass 1929 bis 1953 Klartext Verlag Essen 2010 ISBN 978 3 8375 0019 6 S 102 104 Shirokij oglyad Steven Bela Vardy Agnes Huszar Vardy Cannibalism in Stalin s Russia und Mao s China East European Quarterly XLI No 2 June 2007 S 223 238 226 233 pdf 8 listopada 2020 u Wayback Machine perglyanuto 23 bereznya 2010 Golodomor i kannibalizm v 1932 33 gg 3 grudnya 2013 u Wayback Machine Video ros 32 33 kannibaly rubili detej i prodavali 27 bereznya 2017 u Wayback Machine ros PDF Arhiv originalu PDF za 2 grudnya 2013 Procitovano 21 listopada 2013 Arhiv originalu za 2 grudnya 2013 Procitovano 21 listopada 2013 Svidchennya pro Golodomor Tayemna informaciya dilnichnogo prokurora Volnovaskoyi dilyanki pro fakt kanibalizmu v s Grintal Staro Karanskogo rajonu Golodomor 1932 1933 rokiv u selah Troyickoyi silradi Velikovasilivskoyi ZOSh I II st 2019 Vryatovana pam yat Golodomor 1932 33 rokiv na Luganshini svidchennya ochevidciv T 1 UporyadnikIrina Magricka Lugansk Promdruk 2008 S 45 Mokryak Marina Golodomor 1932 1933 rr na teritoriyi Vradiyivshini v spogadah ochevidciv zhahlivoyi tragediyi Slidcha sprava 137 Murovanokuriloveckogo rajviddilu DPU na Galinicha Andriya Oleksandrovicha i Galinich Varvaru Opanasivnu yakih zvinuvacheno u vbivstvi vlasnih ditej 7 lipnya 1933 r Specpovidomlennya pro vipadok lyudozherstva v s Shaparskomu Novo Pskovskogo rajonu 21 lyutogo 1933 r Vityag z postanovi Shpolyanskogo rajonnogo viddilu NKVS po obvinuvachennyu zhitelki s Korotine Gontar P A u vbivstvi lyudej z metoyu lyudoyidstva i torgivli lyudskim m yasom u kvitni 1933 r vid 6 veresnya 1934 r Arhivni dzherelaSpecpovidomlennya DPU pro fakti lyudoyidstva u Vinnickij oblasti 1933 r 23 veresnya 2015 u Wayback Machine Dokumenti Derzharhivu Vinnickoyi oblasti Spec zvedennya oblasnogo viddilu DPU Pro vipadki lyudozherstva v Oleksandrijskomu P yatihatskomu i Sinelnikivskomu rajonah 3 grudnya 2013 u Wayback Machine Dokumenti Derzharhivu Dnipropetrovskoyi oblasti Vipadki kanibalizmu v Donbasi 26 listopada 2013 u Wayback Machine Dokumenti Derzharhivu Doneckoyi oblasti Vipadki kanibalizmu v Cherkaskij oblasti 25 listopada 2013 u Wayback Machine Dokumenti Derzharhivu Cherkaskoyi oblasti Informaciya pro vipadki lyudoyidstva u selah Letichivskogo rajonu 3 grudnya 2013 u Wayback Machine Dokumenti Derzharhivu Hmelnickoyi oblastiPosilannyaLyudozherstvo pid chas Golodomoru 32 33 rokiv Arhivovano 8 lyutogo 2012 u WebCite angl Vryatovana pam yat Golodomor 1932 33 rokiv na Luganshini svidchennya ochevidciv T 1 UporyadnikIrina Magricka Lugansk Promdruk 2008 26 lyutogo 2019 u Wayback Machine Kocur Yu Harchuvannya naselennya romenshini na pochatku 30 h rokiv HH st nedostupne posilannya z lipnya 2019 pdfDzherelaGolodna pravda ustami ochevidciv Z istoriyi golodomoru 1932 1933 r u misti Romni i Romenskomu rajoni Uporyad Vikonavchij komitet Romenskoyi miskoyi radi Sumi 2008 88 s Kameristij Brajtenbyuher R Chastishe ce robili zhinki 90 rokiv tomu dovedeni do bozhevillya golodom ukrayinci yili odne odnogo NV zibrav malovidomi spogadi ochevidciv NV 2023 Kapustyan G Golod i selyanska mentalnist Golod genocid 1933 v Ukrayini istoriko politologichnij analiz socialno demografichnih ta moralno psihologichnih naslidkiv Mizhnarodna naukovo teoretichna konferenciya Kiyiv 28 list 1988 r K Nyu Jork 2000 S 188