Зулу́си (зу́лу, ісізу́лу, зу́нда, зулу amaZulu) — народ банту в Південній Африці.
Зулу, Зулуси amaZulu | |
---|---|
![]() | |
Кількість | 10,4 млн (2001, оцінка) |
Ареал | |
Близькі до: | коса, ндебеле, матабеле, свазі, народи банту |
Мова | зулу |
Релігія | християнство традиційні культи |
Територія проживання і чисельність
Зулуси проживають в історичній області Зулуленд (англ. Zululand «Країна зулу») у Південній Африці. Територіально це переважно ПАР, зокрема провінція Квазулу-Наталь, також живуть у Малаві (37,5 тис. чол.), Лесото (248 тис. чол., 1993), Мозамбіку, Свазіленді (76 тис. чол.), Зімбабве, Замбії тощо.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDFwMWJIVmtKVU16SlVFMGJucGxjaTVxY0djdk1qSXdjSGd0V25Wc2RXUWxRek1sUVRSdWVtVnlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll5TDFwMWJIVnRZVzF0WVd0aGJtUXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVnAxYkhWdFlXMXRZV3RoYm1RdWFuQm4uanBn.jpg)
Загальна чисельність зулусів — бл. 11 млн чол. (оцінка).
Мова і релігія
Зулуси розмовляють мовою зулу, однією з південних банту мов. Серед зулусів поширений білінгвізм — володіють англійською, африкаанс, також місцевими мовами, напр. мовою коса.
Мова зулусів є мовою вищої освіти; на ній видається багато книг, газет; ведеться радіомовлення. Приблизно 70 % зулусів письменні (поч. 1990-х рр.).
Додержуються в основному традиційних вірувань; частина зулу — прибічники християнсько-африканської Назаретської баптистської Церкви.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDFwMWJIVlhZWEp5YVc5eWN5NXFjR2N2TXpBd2NIZ3RXblZzZFZkaGNuSnBiM0p6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Спочатку власне зулуси були однією з підгруп (isizwe «народ», або isibongo «клан») мтетва. Свою назву (amaZulu, «діти неба») вони отримали на початку XVIII століття, коли близько 1709 року заснував новий клан. До 1781 року у клані зулусів було близько півтори тисячі осіб.
Союз племен зулу склався у 1-й чв. XIX ст. для боротьби проти колоніальної експансії бурів та англійців. Зулу підкорили місцеві племена й стали чинити опір англійцям і бурам. В історичній битві у 1879 р. були розбиті й зігнані у резервації (з 1962 р. бантустан Квазулу).
З падінням режиму апартеїду (кін. 1980-х р.р.) зулу — рівноправні «будівничі» нової Південної Африки отримали додаткові стимули до розвитку. Проте, етнічні сутички в ПАР не припинилися й з лібералізацією політичного життя в країні.
Господарство
Традиційні заняття — ручне землеробство (сорго, просо, кукурудза, бобові), городництво, скотарство.
З ремесел поширені гончарство (серед жінок), ковальство, чинбарство, різьблення на дереві (серед чоловіків). Сьогодні серед зулу — наймані робітники на фермах та працівники заводів і фабрик.
Виноски
- South Africa grows to 44.8 million
Див. також
- 1922 Зулу — астероїд, названий на честь народу.
Джерела і посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Зулуси |
- Народы мира. Историко-этнографический справочник., М., 1988 (рос.)
- Розділ історії на сайті округи Зулуленд [ 26 вересня 2008 у Wayback Machine.] (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zulu si zu lu isizu lu zu nda zulu amaZulu narod bantu v Pivdennij Africi Zulu Zulusi amaZuluTanec voyiniv zulu dlya turistiv 1999Kilkist 10 4 mln 2001 ocinka Areal PAR Kvazulu Natal Gauteng Mpumalanga Vilna derzhava PARBlizki do kosa ndebele matabele svazi narodi bantuMova zuluReligiya hristiyanstvo tradicijni kultiTeritoriya prozhivannya i chiselnistZulusi prozhivayut v istorichnij oblasti Zululend angl Zululand Krayina zulu u Pivdennij Africi Teritorialno ce perevazhno PAR zokrema provinciya Kvazulu Natal takozh zhivut u Malavi 37 5 tis chol Lesoto 248 tis chol 1993 Mozambiku Svazilendi 76 tis chol Zimbabve Zambiyi tosho Zuluskij cholovik u tradicijnomu dlya vojovnichogo tancyu vbranni Mati ta ditina z narodu zulusiv Zagalna chiselnist zulusiv bl 11 mln chol ocinka Mova i religiyaZulusi rozmovlyayut movoyu zulu odniyeyu z pivdennih bantu mov Sered zulusiv poshirenij bilingvizm volodiyut anglijskoyu afrikaans takozh miscevimi movami napr movoyu kosa Mova zulusiv ye movoyu vishoyi osviti na nij vidayetsya bagato knig gazet vedetsya radiomovlennya Priblizno 70 zulusiv pismenni poch 1990 h rr Doderzhuyutsya v osnovnomu tradicijnih viruvan chastina zulu pribichniki hristiyansko afrikanskoyi Nazaretskoyi baptistskoyi Cerkvi IstoriyaVoyini zulu na zadnomu tli yevropejci kin XIX st Spochatku vlasne zulusi buli odniyeyu z pidgrup isizwe narod abo isibongo klan mtetva Svoyu nazvu amaZulu diti neba voni otrimali na pochatku XVIII stolittya koli blizko 1709 roku zasnuvav novij klan Do 1781 roku u klani zulusiv bulo blizko pivtori tisyachi osib Soyuz plemen zulu sklavsya u 1 j chv XIX st dlya borotbi proti kolonialnoyi ekspansiyi buriv ta anglijciv Zulu pidkorili miscevi plemena j stali chiniti opir anglijcyam i buram V istorichnij bitvi u 1879 r buli rozbiti j zignani u rezervaciyi z 1962 r bantustan Kvazulu Z padinnyam rezhimu aparteyidu kin 1980 h r r zulu rivnopravni budivnichi novoyi Pivdennoyi Afriki otrimali dodatkovi stimuli do rozvitku Prote etnichni sutichki v PAR ne pripinilisya j z liberalizaciyeyu politichnogo zhittya v krayini GospodarstvoTradicijni zanyattya ruchne zemlerobstvo sorgo proso kukurudza bobovi gorodnictvo skotarstvo Z remesel poshireni goncharstvo sered zhinok kovalstvo chinbarstvo rizblennya na derevi sered cholovikiv Sogodni sered zulu najmani robitniki na fermah ta pracivniki zavodiv i fabrik VinoskiSouth Africa grows to 44 8 millionDiv takozh1922 Zulu asteroyid nazvanij na chest narodu Dzherela i posilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Zulusi Narody mira Istoriko etnograficheskij spravochnik M 1988 ros Rozdil istoriyi na sajti okrugi Zululend 26 veresnya 2008 u Wayback Machine angl