Сер Ернест Альфред Томпсон Волліс Бадж (27 липня 1857 – 23 листопада 1934) — англійський єгиптолог, сходознавець і філолог, який працював у Британському музеї та опублікував численні праці про стародавній Близький Схід. Він здійснив численні поїздки до Єгипту та Судану від імені Британського музею, щоб придбати старожитності, і допоміг створити колекцію клинописних табличок, рукописів і папірусів. Він опублікував багато книг з єгиптології, допомагаючи донести знахідки до більшої аудиторії. У 1920 році він був посвячений у лицарі за заслуги перед єгиптологією та Британським музеєм.
Ернест Альфред Волліс Бадж | |
---|---|
англ. Ernest Alfred Thompson Wallis Budge | |
![]() | |
Ім'я при народженні | англ. Ernest Alfred Thompson Wallis Budge |
Народився | 27 липня 1857[1][2][…] Бодмін, Сполучене Королівство |
Помер | 23 листопада 1934[1][2][…](77 років) Великий Лондон, Лондон[d], Англія, Велика Британія[1] або Лондон, Велика Британія[4][5] |
Поховання | d[6] |
Країна | ![]() |
Діяльність | антрополог, археолог, єгиптолог, письменник |
Галузь | єгиптологія |
Заклад | Британський музей |
Нагороди | |
Особисте життя
Ернест Альфред Волліс Бадж народився в 1857 році в Бодміні, штат Корнуолл, у родині Мері Енн Бадж, молодої жінки, батько якої був офіціантом у готелі Бодмін. Батько Баджа ніколи не був ідентифікований. Бадж покинув Корнуолл ще хлопчиком і зрештою переїхав жити до своєї тітки та бабусі по материнській лінії у Лондон.
Бадж зацікавився мовами ще до десяти років, але покинув школу у віці дванадцяти років у 1869 році, щоб працювати клерком у роздрібній фірмі WHSmith, яка продавала книги, канцелярське приладдя та супутні товари. У вільний час він вивчав давньоєврейську та сирійську мови з допомогою репетитора-волонтера на ім'я Чарльз Сігер.
Бадж зацікавився вивченням аккадської мови в 1872 році, також почавши проводити час у Британському музеї. Наставник Баджа познайомив його з хранителем східних старожитностей, піонером-єгиптологом Семюелем Берчем, і помічником Берча, ассиріологом Джорджем Смітом. Сміт час від часу допомагав Баджу з його ассирійською мовою. Берч дозволив хлопцю вивчати клинописні таблички у своєму офісі та отримував для нього книги з Британської бібліотеки близькосхідних подорожей і пригод, такі як «Ніневія та її залишки» Остіна Генрі Лаярда.
З 1869 по 1878 рік Бадж проводив свій вільний час, вивчаючи ассирійську мову, і в ці роки часто проводив обідню перерву за навчанням у соборі Святого Павла. Джон Стайнер, органіст Святого Павла, помітив наполегливу працю Баджа і познайомився з юнаком. Він хотів допомогти хлопцеві-робітнику здійснити його мрію стати вченим. Стейнер зв'язався з В. Х. Смітом, членом парламенту від консерваторів, і колишнім ліберальним прем'єр-міністром Вільямом Юартом Гладстоном і попросив їх допомогти його молодому другові. І Сміт, і Гладстон погодилися допомогти Стайнеру зібрати гроші для Баджа, щоб вступити до Кембриджського університету.
Бадж навчався в Кембриджі з 1878 по 1883 рік. Серед його предметів були семітські мови: іврит, сирійська, геєз та арабська; він продовжував самостійно вивчати ассирійську мову. Протягом цих років Бадж тісно співпрацював з Вільямом Райтом, в тому числі відомим дослідником семітських мов.
У 1883 році він одружився з Дорою Гелен Емерсон, яка померла в 1926 році. У 1920 році Бадж отримав новорічні почесті за видатний внесок «у колоніальну єгиптологію та Британський музей». У тому ж році він опублікував свою розгалужену автобіографію «Біля Нілу і Тигру». Він звільнився з Британського музею в 1924 році і жив до 1934 року. Він продовжував писати й опублікував кілька книг; його остання робота — «Від фетишу до Бога в Стародавньому Єгипті» (1934).
Кар'єра в Британському музеї
![]() |
У 1883 році Бадж вступив до Британського музею, працюючи в нещодавно перейменованому Департаменті єгипетських і ассирійських старожитностей. Спочатку його призначили в ассирійську секцію, але незабаром він перейшов до єгипетської. Він вивчав єгипетську мову з Семюелем Бірчем до смерті останнього в 1885 році. Бадж продовжував вивчати давньоєгипетську мову з новим хранителем, Пітером ле Пажем Ренуфом, до виходу останнього на пенсію в 1891 році.
Між 1886 і 1891 роками Британський музей доручив Баджу дослідити, чому клинописні таблички з місць Британського музею в Іраку, які мали охороняти місцеві агенти музею, з'явилися в колекціях лондонських торговців старожитностями. Британський музей купував ці колекції своїх «власних» табличок за завищеними цінами Лондонського ринку. Едвард Огастес Бонд, головний бібліотекар музею, хотів, щоб Бадж знайшов джерело витоків і запечатав його. Бонд також хотів, щоб Бадж налагодив зв'язки з іракськими торговцями старожитностями, щоб купувати наявні матеріали за зниженими місцевими цінами порівняно з лондонськими. У ці роки Бадж також їздив до Стамбула, щоб отримати дозвіл від уряду Османської імперії на відновлення розкопок музею в цих іракських місцях. Археологи музею вірили, що розкопки виявлять ще таблички.
Протягом років роботи в Британському музеї Бадж також намагався налагодити зв'язки з місцевими торговцями старожитностями в Єгипті та Іраку, щоб музей міг купувати в них старожитності та уникнути невизначеності та витрат на розкопки. Це був підхід XIX століття до створення музейної колекції, і він був помітно змінений більш суворими археологічними методами, технологіями та накопиченими знаннями про оцінку артефактів на місці. Бадж повернувся зі своїх численних місій до Єгипту та Іраку з: великими колекціями клинописних табличок; сирійські, коптські та грецькі рукописи; і значні колекції ієрогліфічних папірусів. Можливо, його найвідомішими придбаннями того часу були: Папірус Ані, Книга Мертвих; копія втраченої Афінської конституції Арістотеля; і Амарнський архів. Плідні та добре сплановані придбання Баджа дали Британському музею, мабуть, найкращі у світі колекції Стародавнього Близького Сходу в той час, коли європейські музеї змагалися за створення таких колекцій.
У 1900 році ассиріолог Арчибальд Сейс сказав Баджу:
«Яку революцію ви здійснили у східному відділі музею! Тепер це справжня історія цивілізації в серії наочних уроків».
Бадж став помічником хранителя у своєму відділі після того, як Ренуф пішов у відставку в 1891 році, і був затверджений на посаді хранителя в 1894 році. Він обіймав цю посаду до 1924 року, спеціалізуючись на єгиптології. Бадж та колекціонери інших музеїв Європи вважали найкращу колекцію єгипетських і ассирійських старожитностей у світі предметом національної гордості, і між ними була величезна конкуренція за такі старожитності. Працівники музею та їхні місцеві агенти контрабандою перевозили старожитності дипломатичною поштою, підкуповували митників або просто ходили до друзів чи співвітчизників у Службу старожитностей Єгипту, просивши їх пропускати їхні ящики зі старожитностями, не відкриваючи їх. Під час перебування на посаді хранителя Бадж був відомий своєю добротою та терпінням у навчанні молодих відвідувачів Британського музею.
Термін перебування на посаді Баджа не обійшовся без суперечок. У 1893 році Ормуз Рассам подав на нього до суду у Верховному суді за наклеп та дифамацію. Бадж писав, що Рассам використовував своїх родичів, щоб контрабандою вивозити старожитності з Ніневії, і відправляв лише «сміття» до Британського музею. Літній Рассам був засмучений цими звинуваченнями, і коли він кинув виклик Баджу, він отримав часткове вибачення, яке пізніший суд визнав «неджентльменським». Рассама підтримав суддя, але не журі. Після смерті Рассама стверджували, що, хоча Рассам зробив більшість відкриттів старожитностей, заслуга була присвоєна персоналу Британського музею, зокрема Остіну Генрі Лаярду.
Літературна та громадська діяльність
Бадж також був плідним автором, і сьогодні його особливо пам'ятають за його праці про давньоєгипетську релігію та його ієрогліфічні буквари. Бадж стверджував, що релігія Осіріса походить від корінного африканського народу:
«Немає жодних сумнівів», — сказав він про єгипетські релігії в «Осірісі та єгипетському воскресінні» (1911), «що досліджувані тут вірування мають корінне походження, нілотське або суданське у найширшому значенні цього слова, і я намагався пояснити ті, які не можуть бути з’ясовані іншим способом, за допомогою доказів, які надають релігії сучасних народів, які живуть на великих ріках Сходу, Заходу, і Центральної Африки... Тепер, якщо ми досліджуємо релігії сучасних африканських народів, ми виявимо, що вірування, що лежать в їх основі, майже ідентичні давньоєгипетським, описаним вище. Оскільки вони не походять від Єгиптян, випливає, що вони є природним продуктом релігійного розуму тубільців певних частин Африки, який є однаковим у всі періоди».
Твердження Баджа про те, що релігія єгиптян походить від подібних релігій людей північно-східної та центральної Африки, його колеги вважали неможливим. У той час усі, крім кількох вчених, наслідували Фліндерса Пітрі в його теорії про те, що культура Стародавнього Єгипту походить від загарбницької «династичної раси», яка завоювала Єгипет наприкінці передісторії.
Роботи Баджа широко читались освіченою публікою та тими, хто шукав порівняльні етнологічні дані, у тому числі Джеймсом Фрейзером. Він включив деякі ідеї Баджа щодо Осіріса у свою постійно зростаючу роботу з порівняльного релігієзнавства «Золота гілка». Хоча книги Баджа залишаються широкодоступними, з днів його життя і переклад, і точність датування покращилися, що призвело до значних переглядів. Загальний стиль письма його епохи — відсутність чіткого розмежування між думкою та незаперечним фактом — більше не прийнятний у наукових працях. За словами єгиптолога Джеймса Пітера Аллена, книги Баджа «не були надто надійними, коли вони вперше з'явилися, і зараз дуже застаріли».
Бадж також цікавився паранормальними явищами, вірив у духів і привиди. У Баджа було багато друзів у Клубі привидів (Британська бібліотека, колекції рукописів, архіви Клубу привидів), групі в Лондоні, яка займалася вивченням альтернативних релігій і духовного світу. Своїм багатьом друзям він розповідав історії про привиди та інші дивовижні події. Багато людей у його часи, які займалися окультизмом і спіритизмом після того, як втратили віру в християнство, були присвячені роботам Баджа, зокрема його перекладу Єгипетської Книги мертвих. Такі письменники, як поет Вільям Батлер Єйтс і Джеймс Джойс, вивчали цей твір стародавньої релігії та перебували під його впливом. Праці Баджа про єгипетську релігію постійно друкували з тих пір, як вони стали суспільним надбанням.
Бадж був членом літературного та неупередженого Севільського клубу в Лондоні на пропозицію його друга Генрі Райдера Гаґгарда у 1889 році та прийнятий у 1891 році. Він був дуже затребуваним гостем на вечерях в Лондоні, його гумористичні історії та анекдоти були відомі в його колі. Він насолоджувався товариством відомих людей, багатьох з яких він зустрічав, коли вони приносили до Британського музею скарабеїв і статуетки, придбані ними під час відпусток в Єгипті. Баджу ніколи не бракувало запрошень до заміських будинків влітку або до модних таунхаусів під час лондонського сезону.
Див. також
- Гебелейнські додинастичні мумії
- Кіт Майк, компаньйон Волліса Баджа, який двадцять років охороняв подвір'я Британського музею
- Список єгиптологів
Примітки
- Deutsche Nationalbibliothek Record #115102949 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- SNAC — 2010.
- http://books.google.com/books/about/Annals_of_the_Kings_of_Assyria.html?id=d5-1_EY1_LwC
- Gloucestershire Echo — 1934. — С. 1.
- Find a Grave — 1996.
- Budge, Ernest A. Wallis. . Т. 59. 1907. с. 245.
- Ismail, 2011, с. 1—4.
- Ismail, 2011, с. 7—52.
- Ісмаїл, 2011, с. 319.
- Cott та El Zeini, 1987, с. 17—19.
- del Mar, Alexander (18 вересня 1910). Discoveries at Nineveh (PDF). The New York Times. Процитовано 13 грудня 2013.
- Allen, James Peter (2014). Middle Egyptian: An Introduction to the Language and Culture of Hieroglyphs. Cambridge University Press. с. 464. ISBN .
- Ismail, 2011, с. 183—184.
Джерела
Подальше читання
- Becker, Adam H. (2005). Doctoring the Past in the Present: E. A. Wallis Budge, the Discourse on Magic, and the Colonization of Iraq. History of Religions. 44 (3): 175—215. doi:10.1086/429757.
- Drower, Margaret. Flinders Petrie: A Life in Archeology (Madison, WI, 1995; 2nd ed.).
- Ismail, Matthew (2021). Wallis Budge: Magic and Mummies in London and Cairo (вид. Revised). Dost Publishing. ISBN .
- Morrell, Robert (2002). "Budgie...": The Life of Sir E. A. T. Wallis Budge, Egyptologist, Assyriologist, Keeper of the Department of Egyptian and Assyrian Antiquities at the British Museum, 1892 to 1924. Nottingham: privately published.
- Wilkinson, Toby (2020). A World Beneath the Sands: Adventurers and Archaeologists in the Golden Age of Egyptology (Hardbook). London: Picador. ISBN .
Посилання
- Тексти
- Works by or about E. A. Wallis Budge at Wikisource
- Твори Ernest Alfred Wallis Budge у проєкті «Гутенберг»
- Works by or about E. A. Wallis Budge at Internet Archive
- Works by E. A. Wallis Budge at LibriVox (public domain audiobooks)
- Budge, E. A. Wallis (1904). The Gods of the Egyptians. HTML, formatted with images
- Інші
- , Британський музей
- , Ростау
- Бадж, Е. А. Уолліс (20 січня 1930 р.). . Тайм
- , за редакцією англійського перекладу Е. А. Волліса Баджа. Лондон: Британський музей, 1914, на сайті Коптської бібліотеки
- , за редакцією англійського перекладу Е. А. Волліса Баджа. Лондон: Британський музей, 1914, на сайті Коптської бібліотеки
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ser Ernest Alfred Tompson Vollis Badzh 27 lipnya 1857 23 listopada 1934 anglijskij yegiptolog shodoznavec i filolog yakij pracyuvav u Britanskomu muzeyi ta opublikuvav chislenni praci pro starodavnij Blizkij Shid Vin zdijsniv chislenni poyizdki do Yegiptu ta Sudanu vid imeni Britanskogo muzeyu shob pridbati starozhitnosti i dopomig stvoriti kolekciyu klinopisnih tablichok rukopisiv i papirusiv Vin opublikuvav bagato knig z yegiptologiyi dopomagayuchi donesti znahidki do bilshoyi auditoriyi U 1920 roci vin buv posvyachenij u licari za zaslugi pered yegiptologiyeyu ta Britanskim muzeyem Ernest Alfred Vollis Badzhangl Ernest Alfred Thompson Wallis BudgeIm ya pri narodzhenniangl Ernest Alfred Thompson Wallis BudgeNarodivsya27 lipnya 1857 1857 07 27 1 2 Bodmin Spoluchene KorolivstvoPomer23 listopada 1934 1934 11 23 1 2 77 rokiv Velikij London London d Angliya Velika Britaniya 1 abo London Velika Britaniya 4 5 Pohovannyad 6 Krayina Velika BritaniyaDiyalnistantropolog arheolog yegiptolog pismennikGaluzyegiptologiyaZakladBritanskij muzejNagorodi Ernest Alfred Vollis Badzh u VikishovishiOsobiste zhittyaErnest Alfred Vollis Badzh narodivsya v 1857 roci v Bodmini shtat Kornuoll u rodini Meri Enn Badzh molodoyi zhinki batko yakoyi buv oficiantom u goteli Bodmin Batko Badzha nikoli ne buv identifikovanij Badzh pokinuv Kornuoll she hlopchikom i zreshtoyu pereyihav zhiti do svoyeyi titki ta babusi po materinskij liniyi u London Badzh zacikavivsya movami she do desyati rokiv ale pokinuv shkolu u vici dvanadcyati rokiv u 1869 roci shob pracyuvati klerkom u rozdribnij firmi WHSmith yaka prodavala knigi kancelyarske priladdya ta suputni tovari U vilnij chas vin vivchav davnoyevrejsku ta sirijsku movi z dopomogoyu repetitora volontera na im ya Charlz Siger Badzh zacikavivsya vivchennyam akkadskoyi movi v 1872 roci takozh pochavshi provoditi chas u Britanskomu muzeyi Nastavnik Badzha poznajomiv jogo z hranitelem shidnih starozhitnostej pionerom yegiptologom Semyuelem Berchem i pomichnikom Bercha assiriologom Dzhordzhem Smitom Smit chas vid chasu dopomagav Badzhu z jogo assirijskoyu movoyu Berch dozvoliv hlopcyu vivchati klinopisni tablichki u svoyemu ofisi ta otrimuvav dlya nogo knigi z Britanskoyi biblioteki blizkoshidnih podorozhej i prigod taki yak Nineviya ta yiyi zalishki Ostina Genri Layarda Z 1869 po 1878 rik Badzh provodiv svij vilnij chas vivchayuchi assirijsku movu i v ci roki chasto provodiv obidnyu perervu za navchannyam u sobori Svyatogo Pavla Dzhon Stajner organist Svyatogo Pavla pomitiv napoleglivu pracyu Badzha i poznajomivsya z yunakom Vin hotiv dopomogti hlopcevi robitniku zdijsniti jogo mriyu stati vchenim Stejner zv yazavsya z V H Smitom chlenom parlamentu vid konservatoriv i kolishnim liberalnim prem yer ministrom Vilyamom Yuartom Gladstonom i poprosiv yih dopomogti jogo molodomu drugovi I Smit i Gladston pogodilisya dopomogti Stajneru zibrati groshi dlya Badzha shob vstupiti do Kembridzhskogo universitetu Badzh navchavsya v Kembridzhi z 1878 po 1883 rik Sered jogo predmetiv buli semitski movi ivrit sirijska geyez ta arabska vin prodovzhuvav samostijno vivchati assirijsku movu Protyagom cih rokiv Badzh tisno spivpracyuvav z Vilyamom Rajtom v tomu chisli vidomim doslidnikom semitskih mov U 1883 roci vin odruzhivsya z Doroyu Gelen Emerson yaka pomerla v 1926 roci U 1920 roci Badzh otrimav novorichni pochesti za vidatnij vnesok u kolonialnu yegiptologiyu ta Britanskij muzej U tomu zh roci vin opublikuvav svoyu rozgaluzhenu avtobiografiyu Bilya Nilu i Tigru Vin zvilnivsya z Britanskogo muzeyu v 1924 roci i zhiv do 1934 roku Vin prodovzhuvav pisati j opublikuvav kilka knig jogo ostannya robota Vid fetishu do Boga v Starodavnomu Yegipti 1934 Kar yera v Britanskomu muzeyiIlyustraciya Badzha z Yegipetskih uyavlen pro majbutnye zhittya opubl 1908 r U 1883 roci Badzh vstupiv do Britanskogo muzeyu pracyuyuchi v neshodavno perejmenovanomu Departamenti yegipetskih i assirijskih starozhitnostej Spochatku jogo priznachili v assirijsku sekciyu ale nezabarom vin perejshov do yegipetskoyi Vin vivchav yegipetsku movu z Semyuelem Birchem do smerti ostannogo v 1885 roci Badzh prodovzhuvav vivchati davnoyegipetsku movu z novim hranitelem Piterom le Pazhem Renufom do vihodu ostannogo na pensiyu v 1891 roci Mizh 1886 i 1891 rokami Britanskij muzej doruchiv Badzhu dosliditi chomu klinopisni tablichki z misc Britanskogo muzeyu v Iraku yaki mali ohoronyati miscevi agenti muzeyu z yavilisya v kolekciyah londonskih torgovciv starozhitnostyami Britanskij muzej kupuvav ci kolekciyi svoyih vlasnih tablichok za zavishenimi cinami Londonskogo rinku Edvard Ogastes Bond golovnij bibliotekar muzeyu hotiv shob Badzh znajshov dzherelo vitokiv i zapechatav jogo Bond takozh hotiv shob Badzh nalagodiv zv yazki z irakskimi torgovcyami starozhitnostyami shob kupuvati nayavni materiali za znizhenimi miscevimi cinami porivnyano z londonskimi U ci roki Badzh takozh yizdiv do Stambula shob otrimati dozvil vid uryadu Osmanskoyi imperiyi na vidnovlennya rozkopok muzeyu v cih irakskih miscyah Arheologi muzeyu virili sho rozkopki viyavlyat she tablichki Protyagom rokiv roboti v Britanskomu muzeyi Badzh takozh namagavsya nalagoditi zv yazki z miscevimi torgovcyami starozhitnostyami v Yegipti ta Iraku shob muzej mig kupuvati v nih starozhitnosti ta uniknuti neviznachenosti ta vitrat na rozkopki Ce buv pidhid XIX stolittya do stvorennya muzejnoyi kolekciyi i vin buv pomitno zminenij bilsh suvorimi arheologichnimi metodami tehnologiyami ta nakopichenimi znannyami pro ocinku artefaktiv na misci Badzh povernuvsya zi svoyih chislennih misij do Yegiptu ta Iraku z velikimi kolekciyami klinopisnih tablichok sirijski koptski ta grecki rukopisi i znachni kolekciyi iyeroglifichnih papirusiv Mozhlivo jogo najvidomishimi pridbannyami togo chasu buli Papirus Ani Kniga Mertvih kopiya vtrachenoyi Afinskoyi konstituciyi Aristotelya i Amarnskij arhiv Plidni ta dobre splanovani pridbannya Badzha dali Britanskomu muzeyu mabut najkrashi u sviti kolekciyi Starodavnogo Blizkogo Shodu v toj chas koli yevropejski muzeyi zmagalisya za stvorennya takih kolekcij U 1900 roci assiriolog Archibald Sejs skazav Badzhu Yaku revolyuciyu vi zdijsnili u shidnomu viddili muzeyu Teper ce spravzhnya istoriya civilizaciyi v seriyi naochnih urokiv Badzh stav pomichnikom hranitelya u svoyemu viddili pislya togo yak Renuf pishov u vidstavku v 1891 roci i buv zatverdzhenij na posadi hranitelya v 1894 roci Vin obijmav cyu posadu do 1924 roku specializuyuchis na yegiptologiyi Badzh ta kolekcioneri inshih muzeyiv Yevropi vvazhali najkrashu kolekciyu yegipetskih i assirijskih starozhitnostej u sviti predmetom nacionalnoyi gordosti i mizh nimi bula velichezna konkurenciya za taki starozhitnosti Pracivniki muzeyu ta yihni miscevi agenti kontrabandoyu perevozili starozhitnosti diplomatichnoyu poshtoyu pidkupovuvali mitnikiv abo prosto hodili do druziv chi spivvitchiznikiv u Sluzhbu starozhitnostej Yegiptu prosivshi yih propuskati yihni yashiki zi starozhitnostyami ne vidkrivayuchi yih Pid chas perebuvannya na posadi hranitelya Badzh buv vidomij svoyeyu dobrotoyu ta terpinnyam u navchanni molodih vidviduvachiv Britanskogo muzeyu Termin perebuvannya na posadi Badzha ne obijshovsya bez superechok U 1893 roci Ormuz Rassam podav na nogo do sudu u Verhovnomu sudi za naklep ta difamaciyu Badzh pisav sho Rassam vikoristovuvav svoyih rodichiv shob kontrabandoyu vivoziti starozhitnosti z Nineviyi i vidpravlyav lishe smittya do Britanskogo muzeyu Litnij Rassam buv zasmuchenij cimi zvinuvachennyami i koli vin kinuv viklik Badzhu vin otrimav chastkove vibachennya yake piznishij sud viznav nedzhentlmenskim Rassama pidtrimav suddya ale ne zhuri Pislya smerti Rassama stverdzhuvali sho hocha Rassam zrobiv bilshist vidkrittiv starozhitnostej zasluga bula prisvoyena personalu Britanskogo muzeyu zokrema Ostinu Genri Layardu Literaturna ta gromadska diyalnistBadzh takozh buv plidnim avtorom i sogodni jogo osoblivo pam yatayut za jogo praci pro davnoyegipetsku religiyu ta jogo iyeroglifichni bukvari Badzh stverdzhuvav sho religiya Osirisa pohodit vid korinnogo afrikanskogo narodu Nemaye zhodnih sumniviv skazav vin pro yegipetski religiyi v Osirisi ta yegipetskomu voskresinni 1911 sho doslidzhuvani tut viruvannya mayut korinne pohodzhennya nilotske abo sudanske u najshirshomu znachenni cogo slova i ya namagavsya poyasniti ti yaki ne mozhut buti z yasovani inshim sposobom za dopomogoyu dokaziv yaki nadayut religiyi suchasnih narodiv yaki zhivut na velikih rikah Shodu Zahodu i Centralnoyi Afriki Teper yaksho mi doslidzhuyemo religiyi suchasnih afrikanskih narodiv mi viyavimo sho viruvannya sho lezhat v yih osnovi majzhe identichni davnoyegipetskim opisanim vishe Oskilki voni ne pohodyat vid Yegiptyan viplivaye sho voni ye prirodnim produktom religijnogo rozumu tubilciv pevnih chastin Afriki yakij ye odnakovim u vsi periodi Tverdzhennya Badzha pro te sho religiya yegiptyan pohodit vid podibnih religij lyudej pivnichno shidnoyi ta centralnoyi Afriki jogo kolegi vvazhali nemozhlivim U toj chas usi krim kilkoh vchenih nasliduvali Flindersa Pitri v jogo teoriyi pro te sho kultura Starodavnogo Yegiptu pohodit vid zagarbnickoyi dinastichnoyi rasi yaka zavoyuvala Yegipet naprikinci peredistoriyi Roboti Badzha shiroko chitalis osvichenoyu publikoyu ta timi hto shukav porivnyalni etnologichni dani u tomu chisli Dzhejmsom Frejzerom Vin vklyuchiv deyaki ideyi Badzha shodo Osirisa u svoyu postijno zrostayuchu robotu z porivnyalnogo religiyeznavstva Zolota gilka Hocha knigi Badzha zalishayutsya shirokodostupnimi z dniv jogo zhittya i pereklad i tochnist datuvannya pokrashilisya sho prizvelo do znachnih pereglyadiv Zagalnij stil pisma jogo epohi vidsutnist chitkogo rozmezhuvannya mizh dumkoyu ta nezaperechnim faktom bilshe ne prijnyatnij u naukovih pracyah Za slovami yegiptologa Dzhejmsa Pitera Allena knigi Badzha ne buli nadto nadijnimi koli voni vpershe z yavilisya i zaraz duzhe zastarili Badzh takozh cikavivsya paranormalnimi yavishami viriv u duhiv i prividi U Badzha bulo bagato druziv u Klubi prividiv Britanska biblioteka kolekciyi rukopisiv arhivi Klubu prividiv grupi v Londoni yaka zajmalasya vivchennyam alternativnih religij i duhovnogo svitu Svoyim bagatom druzyam vin rozpovidav istoriyi pro prividi ta inshi divovizhni podiyi Bagato lyudej u jogo chasi yaki zajmalisya okultizmom i spiritizmom pislya togo yak vtratili viru v hristiyanstvo buli prisvyacheni robotam Badzha zokrema jogo perekladu Yegipetskoyi Knigi mertvih Taki pismenniki yak poet Vilyam Batler Yejts i Dzhejms Dzhojs vivchali cej tvir starodavnoyi religiyi ta perebuvali pid jogo vplivom Praci Badzha pro yegipetsku religiyu postijno drukuvali z tih pir yak voni stali suspilnim nadbannyam Badzh buv chlenom literaturnogo ta neuperedzhenogo Sevilskogo klubu v Londoni na propoziciyu jogo druga Genri Rajdera Gaggarda u 1889 roci ta prijnyatij u 1891 roci Vin buv duzhe zatrebuvanim gostem na vecheryah v Londoni jogo gumoristichni istoriyi ta anekdoti buli vidomi v jogo koli Vin nasolodzhuvavsya tovaristvom vidomih lyudej bagatoh z yakih vin zustrichav koli voni prinosili do Britanskogo muzeyu skarabeyiv i statuetki pridbani nimi pid chas vidpustok v Yegipti Badzhu nikoli ne brakuvalo zaproshen do zamiskih budinkiv vlitku abo do modnih taunhausiv pid chas londonskogo sezonu Div takozhGebelejnski dodinastichni mumiyi Kit Majk kompanjon Vollisa Badzha yakij dvadcyat rokiv ohoronyav podvir ya Britanskogo muzeyu Spisok yegiptologivPrimitkiDeutsche Nationalbibliothek Record 115102949 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 SNAC 2010 d Track Q29861311 http books google com books about Annals of the Kings of Assyria html id d5 1 EY1 LwC Gloucestershire Echo 1934 S 1 d Track Q5572107 Find a Grave 1996 d Track Q63056 Budge Ernest A Wallis T 59 1907 s 245 Ismail 2011 s 1 4 Ismail 2011 s 7 52 Ismayil 2011 s 319 Cott ta El Zeini 1987 s 17 19 del Mar Alexander 18 veresnya 1910 Discoveries at Nineveh PDF The New York Times Procitovano 13 grudnya 2013 Allen James Peter 2014 Middle Egyptian An Introduction to the Language and Culture of Hieroglyphs Cambridge University Press s 464 ISBN 9781107053649 Ismail 2011 s 183 184 Dzherela Cott Jonathan El Zeini Hanny 1987 The Search for Omm Sety A Story of Eternal Love Doubleday ISBN 978 0 385 23746 8 Ismail Matthew 2011 Wallis Budge Magic and Mummies in London and Cairo vid Revised Dost Publishing ISBN 979 8775423391 Podalshe chitannyaBecker Adam H 2005 Doctoring the Past in the Present E A Wallis Budge the Discourse on Magic and the Colonization of Iraq History of Religions 44 3 175 215 doi 10 1086 429757 Drower Margaret Flinders Petrie A Life in Archeology Madison WI 1995 2nd ed Ismail Matthew 2021 Wallis Budge Magic and Mummies in London and Cairo vid Revised Dost Publishing ISBN 9798775423391 Morrell Robert 2002 Budgie The Life of Sir E A T Wallis Budge Egyptologist Assyriologist Keeper of the Department of Egyptian and Assyrian Antiquities at the British Museum 1892 to 1924 Nottingham privately published Wilkinson Toby 2020 A World Beneath the Sands Adventurers and Archaeologists in the Golden Age of Egyptology Hardbook London Picador ISBN 978 1 5098 5870 5 PosilannyaTekstiWorks by or about E A Wallis Budge at Wikisource Tvori Ernest Alfred Wallis Budge u proyekti Gutenberg Works by or about E A Wallis Budge at Internet Archive Works by E A Wallis Budge at LibriVox public domain audiobooks Budge E A Wallis 1904 The Gods of the Egyptians HTML formatted with imagesInshi Britanskij muzej Rostau Badzh E A Uollis 20 sichnya 1930 r Tajm za redakciyeyu anglijskogo perekladu E A Vollisa Badzha London Britanskij muzej 1914 na sajti Koptskoyi biblioteki za redakciyeyu anglijskogo perekladu E A Vollisa Badzha London Britanskij muzej 1914 na sajti Koptskoyi biblioteki