Ві́льям Юарт Гла́дстон (англ. William Ewart Gladstone; 29 грудня 1809, Ліверпуль — 19 травня 1898, Флінтшир) — британський державний діяч і письменник, 41-й (грудень 1868 — лютий 1874), 43-й (квітень 1880 — червень 1885), 45-й (лютий — серпень 1886) і 47-й (серпень 1892 — лютий 1894) прем'єр-міністр Великої Британії.
Ранні роки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJsTDBkc1lXUnpkRzl1WlY4eE9ETXdjMTlYU0Y5TmIzUmxYMGxNVGk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFIyeGhaSE4wYjI1bFh6RTRNekJ6WDFkSVgwMXZkR1ZmU1V4T0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Народився в Ліверпулі у родині шотландського походження. Він був п'ятою дитиною з шести дітей сера Джона Гладстона (1764—1851), багатого негоціанта, людини добре освіченої та дієвого учасника громадського життя; у 1819–1827 роках був членом парламенту, а у 1846 році став баронетом. Мати, Анна Маккензі Робертсон, прищепила Вільяму глибоку релігійність й розвинула у ньому любов до поезії. З ранніх років він виявляв неабиякі здібності, на розвитку яких сильно позначився вплив батьків.
Батько передав йому живу цікавість до громадських питань, а разом із тим і консервативну точку зору на них. Вільяму ще не було дванадцяти, коли батько у бесідах з ним знайомив його з різними політичними проблемами. Джон Гладстон у той час підтримував дружні стосунки з Каннінгом, політичні ідеї якого сильно вплинули на молодого Гладстона, частково через батька, частково безпосередньо.
Первинну освіту Гладстон здобував удома, у 1821 році вступив до Ітонської школи, яку закінчив у 1828 році, а потім вступив до Оксфорду, курс якого завершив навесні 1832 року. Школа й університет ще більше сприяли тому, що Гладстон увійшов до дорослого життя прибічником консервативного напрямку. Згадуючи про Оксфорд через багато років, він казав:
![]() | Я не виніс з Оксфорда того, чого набув вже у подальшому — вміння цінувати вічні й неоціненні принципи свободи людини. В академічному середовищі надто переважало якесь підозріле ставлення до волі | ![]() |
В плані освіти він узяв від Ітона й Оксфорда все, що було можливо; результатом наполегливої праці стали непересічні і всебічні знання, а також пробудження в ньому жвавої цікавості до літератури, особливо класичної. Він брав дієву участь у дебатах Ітонської спілки (під назвою The Literati) й у виданні «Eton Miscellany», періодичної збірки творів учнів, будучи її енергійним редактором та найдієвішим постачальником матеріалів для неї у вигляді статей, перекладів і навіть сатиричних та гумористичних віршів. В Оксфорде Гладстон був засновником і головою літературного гуртка (називався його ініціалами — WEG), в якому, між іншим, прочитав ретельний етюд про віру Сократа у безсмертя; також брав участь у заняттях іншої спілки — «Union», де виголосив палку промову проти білля про реформу — промову, яку він сам у подальшому називав «помилкою молодості». Його друзі вже тоді очікували від нього видатної політичної діяльності.
Після випуску з університету Гладстон мав намір присвятити себе духовній кар'єрі, але його батько заперечив проти цього. Перш ніж вирішити питання про вибір професії, він здійснив подорож на континент та півроку провів в Італії. Тут він отримав від (син якого, , став близьким із Гладстоном в Ітоні та Оксфорді) пропозицію виступити кандидатом партії торі від Ньюарка, представником якого він і був обраний 15 грудня 1832 року. Своїми промовами й образом дій під час виборчої кампанії (у нього було два небезпечних суперника) Гладстон звернув на себе загальну увагу.
Кар'єра у парламенті. Пост міністра в кабінеті Піля
Першу значиму промову у парламенті Гладстон виголосив 17 травня 1833 року, під час обговорення питання про скасування работоргівлі. З тих пір він став дієвим учасником дискусій у найрізноманітніших питаннях поточної політики та невдовзі склав собі репутацію видатного оратора та дуже вправного дебатера. Незважаючи на молодість Гладстона, його положення у середовищі торійської партії було настільки помітним, що під час формування у грудні 1834 року нового кабінету Роберт Піль призначив його молодшим лордом казначейства, а у лютому 1835 перемістив його на вищу посаду помічника секретаря (міністра) з управління колоніями. У квітні 1835 року кабінет Піля було відправлено у відставку.
У подальші роки Гладстон активно діяв в опозиції, а вільний від парламентських справ час присвячував літературі. З особливою наполегливістю він займався Гомером і Данте, прочитав усі твори Блаженного Августина. Останнього він вивчав з метою висвітлення деяких питань про стосунки між церквою та державою. Ці праці сильно вплинули на формування тих поглядів, які він виклав у своїй книзі: «The state in its relations to the Church» (1838). Ця книга, в якій Гладстон рішуче висловлювався на користь державної церкви, привернула до себе багато уваги; вона, між іншим, спричинила широкий критичний розбір Томаса Маколея, який, однак, визнавав за автором видатний талант і називав його «надією суворих та непохитних торі, що сходить».
Роберт Піль поставився до книги Гладстона скептично, сказавши: «Що за наснага йому писати книжки, маючи таку кар'єру попереду!» Відомий прусський посланець, барон Бунзен, зробив у своєму щоденнику такий захоплений запис: «Поява книги Гладстона — велика подія дня; це з часів Борка перша книга, яка зачіпає докорінно життєве питання; автор вище своєї партії та свого часу».
Коли у 1841 році було сформовано новий кабінет Роберта Піля, Гладстон посів у ньому пост віце-президента бюро (міністерства) торгівлі, а у 1843 році очолив його, вперше ставши членом кабінету у віці 33-х років. Він активно брав участь у дебатах з питання про скасування хлібних податків; у 1842 році він провів значну роботу з переопрацювання митного тарифу частково у дусі повного скасування, частково — зменшення зборів. Мало-помалу з протекціоніста Гладстон перетворився на палкого прихильника ідей вільної торгівлі.
Канцлер скарбниці
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUyTDFkcGJHeHBZVzFmUlhkaGNuUmZSMnhoWkhOMGIyNWxYME5FVmw4eE9EWXhYMlp2Y2w5cGJtWnZZbTk0TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxWGFXeHNhV0Z0WDBWM1lYSjBYMGRzWVdSemRHOXVaVjlEUkZaZk1UZzJNVjltYjNKZmFXNW1iMkp2ZUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
У лютому 1845 Гладстон вийшов у відставку, внаслідок суперечностей з Пілем щодо шкільного питання в Ірландії, але у грудні того самого року знову вступив до кабінету, як міністр з колоніального управління. За чинним порядком його мали переобрати, але це виявилось неможливим, оскільки герцог Ньюкасл, який зберігав свій вплив на виборців у Ньюарку, був проти кандидатури Гладстона, гніваючись через його перехід у табір прибічників вільної торгівлі. Тому Гладстон вже й не виступав перед своїми виборцями в Ньюарку і внаслідок цього не міг брати участі в остаточному проведенні скасування хлібних податків, що, однак, не завадило йому відігравати важливу роль у підготовці білля з цієї теми.
На загальних виборах 1847 року Гладстона було обрано депутатом від Оксфордського університету й разом із Робертом Пілем він став на чолі групи поміркованих торі, яка отримала, за іменем свого вождя, назву «пілітів». Моментом остаточного розриву Гладстона з партією торі можна визнати 1852 рік, коли Вільям відмовився пристати на пропозицію Дербі та Дізраелі вступити до консервативного кабінету та навіть значною мірою сприяв скорому падінню цього уряду, виступивши у рішучій опозиції проти бюджету Дізраелі. Коли у грудні 1852 року формувався новий кабінет лорда Абердіна, який був коаліцією вігів та пілітів, Гладстон посів у ньому пост канцлера скарбниці (міністра фінансів). Він швидко проявив себе видатним фінансистом (його перший бюджет було внесено 18 квітня 1853 року) і діяльність у цій галузі є однією з блискучих сторінок в історії його політичної кар'єри, а також і в історії англійських фінансів.
Посаду канцлера скарбниці Гладстон займав до лютого 1855 року. У 1858 році, під час врядування графа Дербі, Гладстон їздив на Іонічні острови як лорд верховного надзвичайного комісара, для з'ясування питання про приєднання цих островів, які перебували з 1815 року під протекторатом Англії, до Греції.
У червні 1859 року, під час формування кабінету лорда Пальмерстона, Гладстон увійшов до його складу знову як канцлер скарбниці. Вступ Гладстона до цього міністерства вігів було сприйнято як його остаточне приєднання до ліберальної партії, і в Оксфорді склалась значна опозиція щодо його переобрання; тим не менше його було знову обрано. На найближчих загальних виборах, у липні 1865 року, Гладстон балотувався в Оксфорді і став депутатом від південного Ланкаширу.
У жовтні 1865 року лорд Пальмерстон помер і кабінет очолив граф Рассел. Гладстон, зберігши пост канцлера казначейства, вперше став лідером ліберальної партії в палаті общин й у цій якості вніс у березні 1866 року білль про парламентську реформу, який плата відкинула. Новий консервативний кабінет Дербі-Дізраели був змушений, однак, виступити із власним проектом парламентської реформи, та в остаточному її опрацюванні в парламенті Гладстону довелось відігравати визначальну роль; завдяки його поправкам білль 1867 року набув характеру широкої ліберальної реформи. Того ж 1867 року Гладстон виступив із заявою на користь скасування державної церкви в Ірландії.
На загальних виборах 1868 року Гладстон балотувався у Ланкаширі, але був обраний від Гринвіча.
Перше прем'єрство, 1868—1874 роки
Формування нового міністерства було доручено Гладстону (у грудні 1868 року), який вперше очолив уряд. Цей перший кабінет Гладстона був чинним до лютого 1874 року. Найважливішими його заходами були: скасування державної церкви в Ірландії у 1869 році, ірландський земельний акт 1870 року, докорінна реформа у галузі елементарної народної освіти 1870 року, скасування системи продажу посад в армії (1871), запровадження таємного голосування на виборах 1872 року тощо. Після падіння кабінету, у березні 1874 року, Гладстон, у листі до лорда Гренвілля, заявив про свій намір відійти від активного керівництва ліберальною партією. Цікаво, що він тоді вважав свою політичну кар'єру завершеною, кажучи друзям, що жодному з прем'єрів не вдалось здійснити будь-чого видатного після 60-річного віку.
В опозиції
У січні 1875 року, у новому листі до лорда Гренвілля, Гладстон формально заявив про свою відмову від лідерства. Його наступником було обрано маркіза Гартінгтона.
Однак уже 1876 року Гладстон повернувся до активної участі у політичному житті, видавши брошуру: «Болгарські жахіття» та взявши енергійну участь в організації громадського руху проти Східної політики Бенджаміна Дізраелі. Брошура мала значний вплив: викриваючи «турецьку расу» як «один великий антигуманний примірник людського роду» Гладстон пропонував надати Боснії, Герцеговині та Болгарії автономію, а також припинити надавати безумовну підтримку Порті.
Коли у 1880 році Дізраелі розпустив парламент, загальні вибори принесли лібералам цілковиту більшість. Цим виборам передувала вражаюча за енергійністю та низкою блискучих промов виборча кампанія Гладстона у Шотландії, у Мідлотіанському окрузі якої він висунув свою кандидатуру.
Другий кабінет, 1880—1885 роки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZqTDBkc1lXUnpkRzl1WlY5aGJtUmZUR0Z1WkY5TVpXRm5kV1V1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVkc1lXUnpkRzl1WlY5aGJtUmZUR0Z1WkY5TVpXRm5kV1V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Формування нового міністерства було спочатку доручено Гартінгтону (який все ще вважався лідером ліберальної партії), потім Гренвіллю, але вони не могли скласти кабінет і королева була змушена доручити це Гладстону. Друге міністерство Гладстона було чинним з квітня 1880 до липня 1885 року. Йому вдалось провести ірландський земельний акт 1881 року і третю парламентську реформу (1885).
Третій кабінет, 1886 рік
У червні 1885 року кабінет Гладстона зазнав поразки, але нове міністерство лорда було чинним недовго: після загальних виборів, у грудні 1885 року, на боці лібералів опинилась значна більшість, внаслідок приєднання до них ірландської партії, й у січні 1886 року було сформовано третій кабінет Гладстона. До того часу відноситься рішучий поворот у поглядах Гладстона на ірландське питання; головним завданням своєї політики він визначив дарування Ірландії гомруля (внутрішнього самоврядування). Внесений з цього приводу білль було відкинуто, що спонукнуло Гладстона розпустити парламент; але нові вибори (у липні 1886 року) виявили прихильність виборців до візаві лібералів. Невдачі Гладстона значною мірою сприяв розкіл у лавах ліберальної партії: від неї відкололись багато впливових членів, які утворили групу либералів-юніоністів. Настав тривалий період врядування Солсбері (липень 1886 — серпень 1892). Гладстон, незважаючи на свій похилий вік, брав активну участь у політичному житті, керуючи партією своїх прибічників, яку, з часів розколу у середовищі лібералів, почали називати партією «гладстоніанців». Реалізацію ідеї гомруля він поставив за головну мету свого життя; як у парламенті, так і поза ним він енергійно відстоював необхідність дарування Ірландії політичного самоврядування.
Четвертий кабінет, 1892—1894 роки
Солсбері не поспішав із призначенням загальних виборів, і вони відбулись тільки у липні 1892 року, тобто тільки за рік до завершення законного семирічного терміну повноважень парламенту. Виборча кампанія проводилась з великим пожвавленням як прибічниками гомруля, так і його опонентами. В результаті виборів на боці гладстоніанців і груп, які до них приєднались, виявилась більшість у 42 голоси, й у серпні, одразу ж після відкриття нового парламенту, кабінет Солсбери зазнав поразки; утворилось нове, четверте міністерство Гладстона (це в історії Англії був перший випадок, коли політичний діяч вчетверте став прем'єром). Будучи призначеним прем'єр-міністром на вісімдесят третьому році життя, Гладстон став найбільш похилим главою уряду Великої Британії за всю її історію.
Особистість
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV3TDFkcGJHeHBZVzFmUlhkaGNuUmZSMnhoWkhOMGIyNWxYM04wWVhSMVpTVXlRMTlCYkdKbGNuUmZVM0YxWVhKbExtcHdaeTh5TWpCd2VDMVhhV3hzYVdGdFgwVjNZWEowWDBkc1lXUnpkRzl1WlY5emRHRjBkV1VsTWtOZlFXeGlaWEowWDFOeGRXRnlaUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Однією з найбільш характерних особливостей політичної кар'єри Вільяма Гладстона є поступова зміна політичних переконань та ідеалів Гладстона, який розпочав свою діяльність у лавах торі й завершив її на чолі передової частини англійських лібералів та у союзі з крайніми радикалами і демократами. Розрив Гладстона з торійською партією відносять до 1852 року; але готувався він поступово й упродовж тривалого часу. За його власними словами, від тих, з ким він раніше співпрацював, він «був відірваний не якимось довільним актом, а повільною та неминучою роботою внутрішнього переконання». У літературі щодо Гладстона можна зустріти думку, що по суті він серед своїх товаришів завжди займав положення досить незалежне і, власне, не належав до жодної партії. У цій думці багато правди. Гладстон сам одного разу сказав, що партії самі по собі не є благом, що партійна організація потрібна й незамінна лише як вірний засіб досягнення тієї чи іншої високої мети.
Поряд із незалежністю відносно питань партійної організації необхідно відзначити іншу важливу рису політичного світогляду Гладстона, натяк на яку міститься вже у першій промові, виголошеній ним перед виборцями 9 жовтня 1832 року: це — тверде переконання, що в основі політичних заходів мають передусім лежати «розумні загальні принципи». Особливі властивості його видатного розуму, ясність і логічність мислення розвинули в ньому цю характерну рису, що рано проявилась і ніколи не слабшала. Упродовж всієї своєї діяльності він постійно шукав і знаходив принциповий базис для поглядів і заходів кожного даного моменту. Зазначені риси послугували джерелом того перевороту у політичних поглядах та ідеалах Гладстона, який відбувався з ним у міру близького знайомства із життям і потребами народу. Політичні погляди Гладстона постійно перебували у процесі внутрішньої еволюції, напрямок якої зумовлювався добросовісним й уважним ставленням до загальних умов і запитів культурного зростання країни. Чим більше розширювалось коло явищ, доступних для його спостереження, тим ясніше поставав перед ним демократичний рух доби, тем переконливішими ставали законні його вимоги. У ньому не могли не зародитись сумніви у справедливості й вірності тих поглядів, яких продовжувала дотримуватись консервативна партія, у своїй опозиції до нових течій.
Притаманне Гладстону прагнення відшукати принципову основу усякого громадського руху, у зв'язку з його гуманним світоглядом, високо чесними поглядами на життя й вимогливим ставленням до себе, допомогло йому прийти до вірної відповіді на питання, де істина, де справедливість. В результаті тривалої внутрішньої праці над з'ясуванням сумнівів, що виникали, і став його остаточний перехід до лав ліберальної партії.
Яскравою особливістю політичної діяльності Гладстона є також те панівне становище, яке в ній завжди займали питання внутрішнього культурного розвитку перед інтересами закордонної політики. Остання, у ті періоди, коли він очолював уряд, викликала особливі нарікання його опонентів, й у 1885 році, наприклад, стала однією з причин падіння його кабінету. У цій галузі він виявлявся найбільш вразливим, але тільки тому, що ніколи не був схильним надавати міжнародним питанням першочергового значення і мав на них погляди, що надто різко відрізнялись від тієї точки зору, яка переважає й нині у європейських державах. За докорінними своїми переконаннями він — ворог війни й усілякого насильства, на прояви якого так багата галузь міжнародної політики. Тоді як заслуги знаменитого суперника Гладстона, Дізраелі, зводились, головним чином, до низки спритних дипломатичних кроків та оборудок, перелік великих діянь Гладстона на користь Великої Британії охоплює лише питання її внутрішнього життя. Досить характерним є визначення ролі міністра закордонних справ, яке Гладстон дав ще у 1850 році у суперечці з лордом Пальмерстоном щодо грецьких справ. Завдання його — «збереження миру, а один із перших його обов'язків — суворе застосування того кодексу великих принципів, який заповіли нам попередні покоління великих та шляхетних розумів». Цю промову він завершив палким запрошенням визнати рівноправність сильних і слабких, незалежність малих держав та взагалі відмовитись від політичного втручання до справ інших держав.
У своїй політичній діяльності Гладстон, однак, неодноразово торкався інтересів інших держав, втручався до чужих справ, але це втручання набуває у нього своєрідної форми. Так, зиму 1850—1851 років Гладстон провів у Неаполі. У той час уряд короля Фердинанда II, за свою лютість прозваного «Бомбою», здійснював жорстоку розправу над тими громадянами, які брали участь у русі проти нестерпного режиму: до двадцяти тисяч чоловік без суду й слідства були ув'язнені у в'язницях, де умови існування були настільки жахливими, що навіть лікарі не наважувались входити туди через страх зараження. Гладстон ретельно вивчив стан справ у Неаполі й був дуже розлючений від такого грубого варварства. У формі «Листів до графа Абердіна» він змалював подробиці усіх тих жахіть, про які йому довелось дізнатись і побачити. Листи Гладстона склали величезне враження всією Європою й не лишились без уваги стосовно подальших подій в Італії.
В ім'я тих самих ідеалів справедливості й гуманізму Гладстон висловився проти виявлених 1876 року жахіть турецького панування в Болгарії (у брошурі: «Болгарські жахіття і Східне питання»). Гладстон у своїх виступах висловлював думку, що мусульманська держава не може бути доброю і толерантною у ставленні до «цивілізованих християнських рас», а також, що допоки існують послідовники «цієї проклятої книги» (Корану), в Європі не буде миру. Як зазначає Ансарі, віра Гладстона в ісламський фанатизм була настільки сильною, що він без сумнівів повірив повідомленням про різню болгар 1876 року та переслідування вірменів в Османській імперії у 1890-х роках, ігноруючи при цьому подібні акти насильства стосовно турків. У 1896 році він палко підтримував вимоги впливового вірменського лобі щодо вторгнення Британії до Османської імперії як «християнський обов'язок» уряду. Однак королева засудила таке «нерозумне і божевільне ставлення Гладстона».
Насправді ж, ставлення Гладстона пояснювалось масштабами насильства: адже в організованих всією імперією погромах вірменів, було вбито близько 300 тисяч чоловік.
Пам'ять
- Перший пам'ятник Гладстону було зведено по його смерті у Блекберні у 1900 році.
- створив скульптуру Вільяма Гладстона у 1882 році, статую було встановлено поблизу головної брами Церкви святої Марії в Лондоні.
- Іншу, бронзову скульптуру Вільяма Гладстона створив сер у 1904 році, її встановлено на території Сент-Джонс Гарденс (Ліверпуль).
- Ще один пам'ятник було встановлено у 1905 поблизу Королівського суду в Лондоні.
- Також пам'ятник Вільяму Гладстону встановлено в Альберт-сквері у Манчестері.
- Монумент Гладстона як члена парламенту від округу Мідлотіан, було відкрито в Единбурзі у 1917 році. Скульптор — .
- Статуя Гладстона, який був ректором Університету Глазго у 1877–1880 роках була встановлена у Глазго у 1902 році. Скульптор — .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl4TDBSdmJHeHBjMTlJYVd4c1gwaHZkWE5sTWk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFJHOXNiR2x6WDBocGJHeGZTRzkxYzJVeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
- У 1899 році на честь політика було названо один з парків Лондона (Гладстон-парк).
- Гладстон-рок — велика скеля на південному схилі Сноудона, на якій Вільям Гладстон виголошував промову у 1892 році.
- Іменем Гладстона названо одне з містечок у центральній Канаді, яке отримало свою назву у 1882 році.
- У США іменем Гладстона названо міста в Орегоні, та Нью-Джерсі.
- Також в Австралії є місто, назване на честь Вільяма Гладстона. У цьому місті також є мармурова статуя політика, створена у XIX столітті, яка виставлена у міському музеї.
- У столиці Болгарії — Софії, іменем Гладстона названо одну з вулиць і школу, так само як і вулиці у містах Пловдів та Лімассол.
- Також на честь прем'єра Великої Британії названо вулиці міст Вотерфорд і Клонмель в Ірландії, Бредфорд у Західному Йоркширі, Скарборо у Північному Йоркширі, Оттава у Канаді.
Літературні праці
Будучи передусім політичним діячем, Гладстон активно займався літературною діяльністю. Питання про відносини між державою і церквою й у подальшому привертало де себе увагу Гладстона, який істотно змінив свій первинний погляд на нього. Його перу належить низка етюдів з богослов'я та філософії релігії. Але особливо улюбленим предметом літературних вправ були для Гладстона поети-класики й понад усе — Гомер. У 1861 році він видав широке дослідження під заголовком: «Studies on H omer and Homeric Age»; у 1876 році — «Homeric Synchronism», і згодом — низку дрібних етюдів про Гомера. Окрім того, він написав велику кількість статей із найрізноманітніших питань — філософських, історичних, конституційних, з приводу явищ сучасної літератури, з різних політичних нагальних проблем тощо. Для окремого їхнього видання у 1879 році знадобилось сім томів збірки під назвою «Gleaning of Past Years». У 1886 році Гладстон проводив жваву журнальну полеміку з професором Гекслі з питання про відносини між наукою та релігією. Упродовж останніх років він написав низку статей з ірландського питання. У грудневих випусках журналу «Notes und Queries» за 1892 рік надруковано бібліографію усього написаного Гладстоном, починаючи з 1827 року. Промови Гладстона як у парламенті, так і поза ним, видавались багато років, але тільки 1892 року було видано повне зібрання його промов під особистим його наглядом.
Особисте життя
Гладстон одружився з Катериною Глінн у 1839 році й мав від неї трьох синів. Старший, Вільгельм-Генрі (1840–1891), був членом парламенту, певний час обіймав посаду лорда казначейства. Другий, Стефан, був пастором у Гавардені. Третій, Герберт-Джон, був лектором історії в Оксфордському університеті, був приватним секретарем батька і членом парламенту, у 1880 році був лордом казначейства.
Примітки
- Водовозов В. В., Дерюжинский В. Ф. Гладстон, Вильям Эварт // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1893. — Т. VIIIа. — С. 793–797.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Michael Richard Daniell Foot Encyclopædia Britannica
- Oxford Dictionary of National Biography / C. Matthew — Oxford: OUP, 2004.
- LIBRIS — 2012.
- Bulgarian horrors and the question of the east by W.E. Gladstone, стор. 9.
- Bulgarian horrors and the question of the east by W.E. Gladstone, стор. 28.
- The infidel within: Muslims in Britain since 1800
- . Архів оригіналу за 8 березня 2015. Процитовано 19 січня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - London's Hidden History Bow Church. Modern Gent. Архів оригіналу за 6 липня 2013. Процитовано 22 січня 2012.
- . Liverpool City Council. Архів оригіналу за 13 квітня 2005. Процитовано 22 січня 2012.
- Images of England – Gladstone's Statue, Albert Square. Архів оригіналу за 6 липня 2013. Процитовано 22 січня 2012.
- . Архів оригіналу за 16 січня 2017. Процитовано 15 березня 2018.
- History of Manitoban Names. Архів оригіналу за 6 липня 2013. Процитовано 22 січня 2012.
- Gladstone Regional Art Gallery and Museum. Архів оригіналу за 6 липня 2013. Процитовано 22 січня 2012.
Література
- Р. Л. Кривонос. Гладстон Вільям Еварт // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К: Знання України, 2004 — Т.1 — 760с.
- Georg Barnett Smith, «The Life of the Right Hon. W. E. Gladstone»
- G. W. E. Russell, «W. E. Gladstone» (Л., 1891)
- James J. Ellis, «W. E. Gladstone» (Л., 1892)
- Justin H. McCarthy, «England under Gladstone 1880—1885» (Л., 1885)
- P. W. Clayden, «England under the Coalition, 1885—1892» (Л., 1892).
- Энциклопедический словарь : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб. : Ф. А. Брокгауз, И. А. Ефрон, 1890—1907. (рос.) (Гладстон, 1890—1907. В. Дерюжинський)
Джерела
- Містер Гладстон [ 25 лютого 2021 у Wayback Machine.] (англ.)
- (англ.)
- (англ.)
Посилання
- Ґладстон // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Gladston Vi lyam Yuart Gla dston angl William Ewart Gladstone 29 grudnya 1809 18091229 Liverpul 19 travnya 1898 Flintshir britanskij derzhavnij diyach i pismennik 41 j gruden 1868 lyutij 1874 43 j kviten 1880 cherven 1885 45 j lyutij serpen 1886 i 47 j serpen 1892 lyutij 1894 prem yer ministr Velikoyi Britaniyi Vilyam Gladston William Ewart GladstoneVilyam Gladston Prapor 41 j Prem yer ministr Velikoyi Britaniyi 3 grudnya 1868 roku 17 lyutogo 1874 roku Monarh Koroleva Viktoriya Poperednik Bendzhamin Dizraeli Nastupnik Bendzhamin Dizraeli Prapor 43 j Prem yer ministr Velikoyi Britaniyi 23 kvitnya 1880 roku 9 chervnya 1885 roku Monarh Koroleva Viktoriya Poperednik Bendzhamin Dizraeli Nastupnik Robert Solsberi Prapor 45 j Prem yer ministr Velikoyi Britaniyi 1 lyutogo 1886 roku 20 lipnya 1886 roku Monarh Koroleva Viktoriya Poperednik Robert Solsberi Nastupnik Robert Solsberi Prapor 47 j Prem yer ministr Velikoyi Britaniyi 15 serpnya 1892 roku 2 bereznya 1894 roku Monarh Koroleva Viktoriya Poperednik Robert Solsberi Nastupnik Archibald Primrouz Narodzhennya 29 grudnya 1809 1809 12 29 2 Liverpul Velika BritaniyaSmert 19 travnya 1898 1898 05 19 2 88 rokiv d d Flintshir Uels Spoluchene KorolivstvoPohovannya Vestminsterske abatstvo 4 Krayina Spoluchene Korolivstvo i Velika Britaniya 5 Religiya anglikanstvoOsvita Krajst Cherch i Itonskij koledzh 1827 4 Partiya Liberalna partiyaBatko Dzhon GladstonMati Anna Makkenzi RobertsonShlyub Katerina GlinnDiti Vilgelm Genri Stefan Gerbert Dzhon Avtograf Nagorodi chlen Londonskogo korolivskogo tovaristva 1881 Mediafajli b u Vikishovishi Vislovlyuvannya u VikicitatahRanni rokiVilyam Gladston u 1830 h rokah Narodivsya v Liverpuli u rodini shotlandskogo pohodzhennya Vin buv p yatoyu ditinoyu z shesti ditej sera Dzhona Gladstona 1764 1851 bagatogo negocianta lyudini dobre osvichenoyi ta diyevogo uchasnika gromadskogo zhittya u 1819 1827 rokah buv chlenom parlamentu a u 1846 roci stav baronetom Mati Anna Makkenzi Robertson prishepila Vilyamu gliboku religijnist j rozvinula u nomu lyubov do poeziyi Z rannih rokiv vin viyavlyav neabiyaki zdibnosti na rozvitku yakih silno poznachivsya vpliv batkiv Batko peredav jomu zhivu cikavist do gromadskih pitan a razom iz tim i konservativnu tochku zoru na nih Vilyamu she ne bulo dvanadcyati koli batko u besidah z nim znajomiv jogo z riznimi politichnimi problemami Dzhon Gladston u toj chas pidtrimuvav druzhni stosunki z Kanningom politichni ideyi yakogo silno vplinuli na molodogo Gladstona chastkovo cherez batka chastkovo bezposeredno Pervinnu osvitu Gladston zdobuvav udoma u 1821 roci vstupiv do Itonskoyi shkoli yaku zakinchiv u 1828 roci a potim vstupiv do Oksfordu kurs yakogo zavershiv navesni 1832 roku Shkola j universitet she bilshe spriyali tomu sho Gladston uvijshov do doroslogo zhittya pribichnikom konservativnogo napryamku Zgaduyuchi pro Oksford cherez bagato rokiv vin kazav Ya ne vinis z Oksforda togo chogo nabuv vzhe u podalshomu vminnya cinuvati vichni j neocinenni principi svobodi lyudini V akademichnomu seredovishi nadto perevazhalo yakes pidozrile stavlennya do voli V plani osviti vin uzyav vid Itona j Oksforda vse sho bulo mozhlivo rezultatom napoleglivoyi praci stali neperesichni i vsebichni znannya a takozh probudzhennya v nomu zhvavoyi cikavosti do literaturi osoblivo klasichnoyi Vin brav diyevu uchast u debatah Itonskoyi spilki pid nazvoyu The Literati j u vidanni Eton Miscellany periodichnoyi zbirki tvoriv uchniv buduchi yiyi energijnim redaktorom ta najdiyevishim postachalnikom materialiv dlya neyi u viglyadi statej perekladiv i navit satirichnih ta gumoristichnih virshiv V Oksforde Gladston buv zasnovnikom i golovoyu literaturnogo gurtka nazivavsya jogo inicialami WEG v yakomu mizh inshim prochitav retelnij etyud pro viru Sokrata u bezsmertya takozh brav uchast u zanyattyah inshoyi spilki Union de vigolosiv palku promovu proti billya pro reformu promovu yaku vin sam u podalshomu nazivav pomilkoyu molodosti Jogo druzi vzhe todi ochikuvali vid nogo vidatnoyi politichnoyi diyalnosti Pislya vipusku z universitetu Gladston mav namir prisvyatiti sebe duhovnij kar yeri ale jogo batko zaperechiv proti cogo Persh nizh virishiti pitannya pro vibir profesiyi vin zdijsniv podorozh na kontinent ta pivroku proviv v Italiyi Tut vin otrimav vid sin yakogo stav blizkim iz Gladstonom v Itoni ta Oksfordi propoziciyu vistupiti kandidatom partiyi tori vid Nyuarka predstavnikom yakogo vin i buv obranij 15 grudnya 1832 roku Svoyimi promovami j obrazom dij pid chas viborchoyi kampaniyi u nogo bulo dva nebezpechnih supernika Gladston zvernuv na sebe zagalnu uvagu Kar yera u parlamenti Post ministra v kabineti PilyaPershu znachimu promovu u parlamenti Gladston vigolosiv 17 travnya 1833 roku pid chas obgovorennya pitannya pro skasuvannya rabotorgivli Z tih pir vin stav diyevim uchasnikom diskusij u najriznomanitnishih pitannyah potochnoyi politiki ta nevdovzi sklav sobi reputaciyu vidatnogo oratora ta duzhe vpravnogo debatera Nezvazhayuchi na molodist Gladstona jogo polozhennya u seredovishi torijskoyi partiyi bulo nastilki pomitnim sho pid chas formuvannya u grudni 1834 roku novogo kabinetu Robert Pil priznachiv jogo molodshim lordom kaznachejstva a u lyutomu 1835 peremistiv jogo na vishu posadu pomichnika sekretarya ministra z upravlinnya koloniyami U kvitni 1835 roku kabinet Pilya bulo vidpravleno u vidstavku U podalshi roki Gladston aktivno diyav v opoziciyi a vilnij vid parlamentskih sprav chas prisvyachuvav literaturi Z osoblivoyu napoleglivistyu vin zajmavsya Gomerom i Dante prochitav usi tvori Blazhennogo Avgustina Ostannogo vin vivchav z metoyu visvitlennya deyakih pitan pro stosunki mizh cerkvoyu ta derzhavoyu Ci praci silno vplinuli na formuvannya tih poglyadiv yaki vin viklav u svoyij knizi The state in its relations to the Church 1838 Cya kniga v yakij Gladston rishuche vislovlyuvavsya na korist derzhavnoyi cerkvi privernula do sebe bagato uvagi vona mizh inshim sprichinila shirokij kritichnij rozbir Tomasa Makoleya yakij odnak viznavav za avtorom vidatnij talant i nazivav jogo nadiyeyu suvorih ta nepohitnih tori sho shodit Robert Pil postavivsya do knigi Gladstona skeptichno skazavshi Sho za nasnaga jomu pisati knizhki mayuchi taku kar yeru poperedu Vidomij prusskij poslanec baron Bunzen zrobiv u svoyemu shodenniku takij zahoplenij zapis Poyava knigi Gladstona velika podiya dnya ce z chasiv Borka persha kniga yaka zachipaye dokorinno zhittyeve pitannya avtor vishe svoyeyi partiyi ta svogo chasu Koli u 1841 roci bulo sformovano novij kabinet Roberta Pilya Gladston posiv u nomu post vice prezidenta byuro ministerstva torgivli a u 1843 roci ocholiv jogo vpershe stavshi chlenom kabinetu u vici 33 h rokiv Vin aktivno brav uchast u debatah z pitannya pro skasuvannya hlibnih podatkiv u 1842 roci vin proviv znachnu robotu z pereopracyuvannya mitnogo tarifu chastkovo u dusi povnogo skasuvannya chastkovo zmenshennya zboriv Malo pomalu z protekcionista Gladston peretvorivsya na palkogo prihilnika idej vilnoyi torgivli Kancler skarbniciGladston u 1861 U lyutomu 1845 Gladston vijshov u vidstavku vnaslidok superechnostej z Pilem shodo shkilnogo pitannya v Irlandiyi ale u grudni togo samogo roku znovu vstupiv do kabinetu yak ministr z kolonialnogo upravlinnya Za chinnim poryadkom jogo mali pereobrati ale ce viyavilos nemozhlivim oskilki gercog Nyukasl yakij zberigav svij vpliv na viborciv u Nyuarku buv proti kandidaturi Gladstona gnivayuchis cherez jogo perehid u tabir pribichnikiv vilnoyi torgivli Tomu Gladston vzhe j ne vistupav pered svoyimi viborcyami v Nyuarku i vnaslidok cogo ne mig brati uchasti v ostatochnomu provedenni skasuvannya hlibnih podatkiv sho odnak ne zavadilo jomu vidigravati vazhlivu rol u pidgotovci billya z ciyeyi temi Na zagalnih viborah 1847 roku Gladstona bulo obrano deputatom vid Oksfordskogo universitetu j razom iz Robertom Pilem vin stav na choli grupi pomirkovanih tori yaka otrimala za imenem svogo vozhdya nazvu pilitiv Momentom ostatochnogo rozrivu Gladstona z partiyeyu tori mozhna viznati 1852 rik koli Vilyam vidmovivsya pristati na propoziciyu Derbi ta Dizraeli vstupiti do konservativnogo kabinetu ta navit znachnoyu miroyu spriyav skoromu padinnyu cogo uryadu vistupivshi u rishuchij opoziciyi proti byudzhetu Dizraeli Koli u grudni 1852 roku formuvavsya novij kabinet lorda Aberdina yakij buv koaliciyeyu vigiv ta pilitiv Gladston posiv u nomu post kanclera skarbnici ministra finansiv Vin shvidko proyaviv sebe vidatnim finansistom jogo pershij byudzhet bulo vneseno 18 kvitnya 1853 roku i diyalnist u cij galuzi ye odniyeyu z bliskuchih storinok v istoriyi jogo politichnoyi kar yeri a takozh i v istoriyi anglijskih finansiv Posadu kanclera skarbnici Gladston zajmav do lyutogo 1855 roku U 1858 roci pid chas vryaduvannya grafa Derbi Gladston yizdiv na Ionichni ostrovi yak lord verhovnogo nadzvichajnogo komisara dlya z yasuvannya pitannya pro priyednannya cih ostroviv yaki perebuvali z 1815 roku pid protektoratom Angliyi do Greciyi U chervni 1859 roku pid chas formuvannya kabinetu lorda Palmerstona Gladston uvijshov do jogo skladu znovu yak kancler skarbnici Vstup Gladstona do cogo ministerstva vigiv bulo sprijnyato yak jogo ostatochne priyednannya do liberalnoyi partiyi i v Oksfordi sklalas znachna opoziciya shodo jogo pereobrannya tim ne menshe jogo bulo znovu obrano Na najblizhchih zagalnih viborah u lipni 1865 roku Gladston balotuvavsya v Oksfordi i stav deputatom vid pivdennogo Lankashiru U zhovtni 1865 roku lord Palmerston pomer i kabinet ocholiv graf Rassel Gladston zberigshi post kanclera kaznachejstva vpershe stav liderom liberalnoyi partiyi v palati obshin j u cij yakosti vnis u berezni 1866 roku bill pro parlamentsku reformu yakij plata vidkinula Novij konservativnij kabinet Derbi Dizraeli buv zmushenij odnak vistupiti iz vlasnim proektom parlamentskoyi reformi ta v ostatochnomu yiyi opracyuvanni v parlamenti Gladstonu dovelos vidigravati viznachalnu rol zavdyaki jogo popravkam bill 1867 roku nabuv harakteru shirokoyi liberalnoyi reformi Togo zh 1867 roku Gladston vistupiv iz zayavoyu na korist skasuvannya derzhavnoyi cerkvi v Irlandiyi Na zagalnih viborah 1868 roku Gladston balotuvavsya u Lankashiri ale buv obranij vid Grinvicha Pershe prem yerstvo 1868 1874 rokiFormuvannya novogo ministerstva bulo dorucheno Gladstonu u grudni 1868 roku yakij vpershe ocholiv uryad Cej pershij kabinet Gladstona buv chinnim do lyutogo 1874 roku Najvazhlivishimi jogo zahodami buli skasuvannya derzhavnoyi cerkvi v Irlandiyi u 1869 roci irlandskij zemelnij akt 1870 roku dokorinna reforma u galuzi elementarnoyi narodnoyi osviti 1870 roku skasuvannya sistemi prodazhu posad v armiyi 1871 zaprovadzhennya tayemnogo golosuvannya na viborah 1872 roku tosho Pislya padinnya kabinetu u berezni 1874 roku Gladston u listi do lorda Grenvillya zayaviv pro svij namir vidijti vid aktivnogo kerivnictva liberalnoyu partiyeyu Cikavo sho vin todi vvazhav svoyu politichnu kar yeru zavershenoyu kazhuchi druzyam sho zhodnomu z prem yeriv ne vdalos zdijsniti bud chogo vidatnogo pislya 60 richnogo viku V opoziciyiU sichni 1875 roku u novomu listi do lorda Grenvillya Gladston formalno zayaviv pro svoyu vidmovu vid liderstva Jogo nastupnikom bulo obrano markiza Gartingtona Odnak uzhe 1876 roku Gladston povernuvsya do aktivnoyi uchasti u politichnomu zhitti vidavshi broshuru Bolgarski zhahittya ta vzyavshi energijnu uchast v organizaciyi gromadskogo ruhu proti Shidnoyi politiki Bendzhamina Dizraeli Broshura mala znachnij vpliv vikrivayuchi turecku rasu yak odin velikij antigumannij primirnik lyudskogo rodu Gladston proponuvav nadati Bosniyi Gercegovini ta Bolgariyi avtonomiyu a takozh pripiniti nadavati bezumovnu pidtrimku Porti Koli u 1880 roci Dizraeli rozpustiv parlament zagalni vibori prinesli liberalam cilkovitu bilshist Cim viboram pereduvala vrazhayucha za energijnistyu ta nizkoyu bliskuchih promov viborcha kampaniya Gladstona u Shotlandiyi u Midlotianskomu okruzi yakoyi vin visunuv svoyu kandidaturu Drugij kabinet 1880 1885 rokiGladston pid vplivom Zemelnoyi Ligi Karikatura 1880 h rokiv Formuvannya novogo ministerstva bulo spochatku dorucheno Gartingtonu yakij vse she vvazhavsya liderom liberalnoyi partiyi potim Grenvillyu ale voni ne mogli sklasti kabinet i koroleva bula zmushena doruchiti ce Gladstonu Druge ministerstvo Gladstona bulo chinnim z kvitnya 1880 do lipnya 1885 roku Jomu vdalos provesti irlandskij zemelnij akt 1881 roku i tretyu parlamentsku reformu 1885 Tretij kabinet 1886 rikU chervni 1885 roku kabinet Gladstona zaznav porazki ale nove ministerstvo lorda bulo chinnim nedovgo pislya zagalnih viboriv u grudni 1885 roku na boci liberaliv opinilas znachna bilshist vnaslidok priyednannya do nih irlandskoyi partiyi j u sichni 1886 roku bulo sformovano tretij kabinet Gladstona Do togo chasu vidnositsya rishuchij povorot u poglyadah Gladstona na irlandske pitannya golovnim zavdannyam svoyeyi politiki vin viznachiv daruvannya Irlandiyi gomrulya vnutrishnogo samovryaduvannya Vnesenij z cogo privodu bill bulo vidkinuto sho sponuknulo Gladstona rozpustiti parlament ale novi vibori u lipni 1886 roku viyavili prihilnist viborciv do vizavi liberaliv Nevdachi Gladstona znachnoyu miroyu spriyav rozkil u lavah liberalnoyi partiyi vid neyi vidkololis bagato vplivovih chleniv yaki utvorili grupu liberaliv yunionistiv Nastav trivalij period vryaduvannya Solsberi lipen 1886 serpen 1892 Gladston nezvazhayuchi na svij pohilij vik brav aktivnu uchast u politichnomu zhitti keruyuchi partiyeyu svoyih pribichnikiv yaku z chasiv rozkolu u seredovishi liberaliv pochali nazivati partiyeyu gladstonianciv Realizaciyu ideyi gomrulya vin postaviv za golovnu metu svogo zhittya yak u parlamenti tak i poza nim vin energijno vidstoyuvav neobhidnist daruvannya Irlandiyi politichnogo samovryaduvannya Chetvertij kabinet 1892 1894 rokiSolsberi ne pospishav iz priznachennyam zagalnih viboriv i voni vidbulis tilki u lipni 1892 roku tobto tilki za rik do zavershennya zakonnogo semirichnogo terminu povnovazhen parlamentu Viborcha kampaniya provodilas z velikim pozhvavlennyam yak pribichnikami gomrulya tak i jogo oponentami V rezultati viboriv na boci gladstonianciv i grup yaki do nih priyednalis viyavilas bilshist u 42 golosi j u serpni odrazu zh pislya vidkrittya novogo parlamentu kabinet Solsberi zaznav porazki utvorilos nove chetverte ministerstvo Gladstona ce v istoriyi Angliyi buv pershij vipadok koli politichnij diyach vchetverte stav prem yerom Buduchi priznachenim prem yer ministrom na visimdesyat tretomu roci zhittya Gladston stav najbilsh pohilim glavoyu uryadu Velikoyi Britaniyi za vsyu yiyi istoriyu OsobististPam yatnik Vilyamu Gladstonu v Albert skveri Manchester Odniyeyu z najbilsh harakternih osoblivostej politichnoyi kar yeri Vilyama Gladstona ye postupova zmina politichnih perekonan ta idealiv Gladstona yakij rozpochav svoyu diyalnist u lavah tori j zavershiv yiyi na choli peredovoyi chastini anglijskih liberaliv ta u soyuzi z krajnimi radikalami i demokratami Rozriv Gladstona z torijskoyu partiyeyu vidnosyat do 1852 roku ale gotuvavsya vin postupovo j uprodovzh trivalogo chasu Za jogo vlasnimi slovami vid tih z kim vin ranishe spivpracyuvav vin buv vidirvanij ne yakimos dovilnim aktom a povilnoyu ta neminuchoyu robotoyu vnutrishnogo perekonannya U literaturi shodo Gladstona mozhna zustriti dumku sho po suti vin sered svoyih tovarishiv zavzhdi zajmav polozhennya dosit nezalezhne i vlasne ne nalezhav do zhodnoyi partiyi U cij dumci bagato pravdi Gladston sam odnogo razu skazav sho partiyi sami po sobi ne ye blagom sho partijna organizaciya potribna j nezaminna lishe yak virnij zasib dosyagnennya tiyeyi chi inshoyi visokoyi meti Poryad iz nezalezhnistyu vidnosno pitan partijnoyi organizaciyi neobhidno vidznachiti inshu vazhlivu risu politichnogo svitoglyadu Gladstona natyak na yaku mistitsya vzhe u pershij promovi vigoloshenij nim pered viborcyami 9 zhovtnya 1832 roku ce tverde perekonannya sho v osnovi politichnih zahodiv mayut peredusim lezhati rozumni zagalni principi Osoblivi vlastivosti jogo vidatnogo rozumu yasnist i logichnist mislennya rozvinuli v nomu cyu harakternu risu sho rano proyavilas i nikoli ne slabshala Uprodovzh vsiyeyi svoyeyi diyalnosti vin postijno shukav i znahodiv principovij bazis dlya poglyadiv i zahodiv kozhnogo danogo momentu Zaznacheni risi posluguvali dzherelom togo perevorotu u politichnih poglyadah ta idealah Gladstona yakij vidbuvavsya z nim u miru blizkogo znajomstva iz zhittyam i potrebami narodu Politichni poglyadi Gladstona postijno perebuvali u procesi vnutrishnoyi evolyuciyi napryamok yakoyi zumovlyuvavsya dobrosovisnim j uvazhnim stavlennyam do zagalnih umov i zapitiv kulturnogo zrostannya krayini Chim bilshe rozshiryuvalos kolo yavish dostupnih dlya jogo sposterezhennya tim yasnishe postavav pered nim demokratichnij ruh dobi tem perekonlivishimi stavali zakonni jogo vimogi U nomu ne mogli ne zaroditis sumnivi u spravedlivosti j virnosti tih poglyadiv yakih prodovzhuvala dotrimuvatis konservativna partiya u svoyij opoziciyi do novih techij Pritamanne Gladstonu pragnennya vidshukati principovu osnovu usyakogo gromadskogo ruhu u zv yazku z jogo gumannim svitoglyadom visoko chesnimi poglyadami na zhittya j vimoglivim stavlennyam do sebe dopomoglo jomu prijti do virnoyi vidpovidi na pitannya de istina de spravedlivist V rezultati trivaloyi vnutrishnoyi praci nad z yasuvannyam sumniviv sho vinikali i stav jogo ostatochnij perehid do lav liberalnoyi partiyi Yaskravoyu osoblivistyu politichnoyi diyalnosti Gladstona ye takozh te panivne stanovishe yake v nij zavzhdi zajmali pitannya vnutrishnogo kulturnogo rozvitku pered interesami zakordonnoyi politiki Ostannya u ti periodi koli vin ocholyuvav uryad viklikala osoblivi narikannya jogo oponentiv j u 1885 roci napriklad stala odniyeyu z prichin padinnya jogo kabinetu U cij galuzi vin viyavlyavsya najbilsh vrazlivim ale tilki tomu sho nikoli ne buv shilnim nadavati mizhnarodnim pitannyam pershochergovogo znachennya i mav na nih poglyadi sho nadto rizko vidriznyalis vid tiyeyi tochki zoru yaka perevazhaye j nini u yevropejskih derzhavah Za dokorinnimi svoyimi perekonannyami vin vorog vijni j usilyakogo nasilstva na proyavi yakogo tak bagata galuz mizhnarodnoyi politiki Todi yak zaslugi znamenitogo supernika Gladstona Dizraeli zvodilis golovnim chinom do nizki spritnih diplomatichnih krokiv ta oborudok perelik velikih diyan Gladstona na korist Velikoyi Britaniyi ohoplyuye lishe pitannya yiyi vnutrishnogo zhittya Dosit harakternim ye viznachennya roli ministra zakordonnih sprav yake Gladston dav she u 1850 roci u superechci z lordom Palmerstonom shodo greckih sprav Zavdannya jogo zberezhennya miru a odin iz pershih jogo obov yazkiv suvore zastosuvannya togo kodeksu velikih principiv yakij zapovili nam poperedni pokolinnya velikih ta shlyahetnih rozumiv Cyu promovu vin zavershiv palkim zaproshennyam viznati rivnopravnist silnih i slabkih nezalezhnist malih derzhav ta vzagali vidmovitis vid politichnogo vtruchannya do sprav inshih derzhav U svoyij politichnij diyalnosti Gladston odnak neodnorazovo torkavsya interesiv inshih derzhav vtruchavsya do chuzhih sprav ale ce vtruchannya nabuvaye u nogo svoyeridnoyi formi Tak zimu 1850 1851 rokiv Gladston proviv u Neapoli U toj chas uryad korolya Ferdinanda II za svoyu lyutist prozvanogo Bomboyu zdijsnyuvav zhorstoku rozpravu nad timi gromadyanami yaki brali uchast u rusi proti nesterpnogo rezhimu do dvadcyati tisyach cholovik bez sudu j slidstva buli uv yazneni u v yaznicyah de umovi isnuvannya buli nastilki zhahlivimi sho navit likari ne navazhuvalis vhoditi tudi cherez strah zarazhennya Gladston retelno vivchiv stan sprav u Neapoli j buv duzhe rozlyuchenij vid takogo grubogo varvarstva U formi Listiv do grafa Aberdina vin zmalyuvav podrobici usih tih zhahit pro yaki jomu dovelos diznatis i pobachiti Listi Gladstona sklali velichezne vrazhennya vsiyeyu Yevropoyu j ne lishilis bez uvagi stosovno podalshih podij v Italiyi V im ya tih samih idealiv spravedlivosti j gumanizmu Gladston vislovivsya proti viyavlenih 1876 roku zhahit tureckogo panuvannya v Bolgariyi u broshuri Bolgarski zhahittya i Shidne pitannya Gladston u svoyih vistupah vislovlyuvav dumku sho musulmanska derzhava ne mozhe buti dobroyu i tolerantnoyu u stavlenni do civilizovanih hristiyanskih ras a takozh sho dopoki isnuyut poslidovniki ciyeyi proklyatoyi knigi Koranu v Yevropi ne bude miru Yak zaznachaye Ansari vira Gladstona v islamskij fanatizm bula nastilki silnoyu sho vin bez sumniviv poviriv povidomlennyam pro riznyu bolgar 1876 roku ta peresliduvannya virmeniv v Osmanskij imperiyi u 1890 h rokah ignoruyuchi pri comu podibni akti nasilstva stosovno turkiv U 1896 roci vin palko pidtrimuvav vimogi vplivovogo virmenskogo lobi shodo vtorgnennya Britaniyi do Osmanskoyi imperiyi yak hristiyanskij obov yazok uryadu Odnak koroleva zasudila take nerozumne i bozhevilne stavlennya Gladstona Naspravdi zh stavlennya Gladstona poyasnyuvalos masshtabami nasilstva adzhe v organizovanih vsiyeyu imperiyeyu pogromah virmeniv bulo vbito blizko 300 tisyach cholovik Pam yatPershij pam yatnik Gladstonu bulo zvedeno po jogo smerti u Blekberni u 1900 roci stvoriv skulpturu Vilyama Gladstona u 1882 roci statuyu bulo vstanovleno poblizu golovnoyi brami Cerkvi svyatoyi Mariyi v Londoni Inshu bronzovu skulpturu Vilyama Gladstona stvoriv ser u 1904 roci yiyi vstanovleno na teritoriyi Sent Dzhons Gardens Liverpul She odin pam yatnik bulo vstanovleno u 1905 poblizu Korolivskogo sudu v Londoni Takozh pam yatnik Vilyamu Gladstonu vstanovleno v Albert skveri u Manchesteri Monument Gladstona yak chlena parlamentu vid okrugu Midlotian bulo vidkrito v Edinburzi u 1917 roci Skulptor Statuya Gladstona yakij buv rektorom Universitetu Glazgo u 1877 1880 rokah bula vstanovlena u Glazgo u 1902 roci Skulptor Dollis gaus Gladston park U 1899 roci na chest politika bulo nazvano odin z parkiv Londona Gladston park Gladston rok velika skelya na pivdennomu shili Snoudona na yakij Vilyam Gladston vigoloshuvav promovu u 1892 roci Imenem Gladstona nazvano odne z mistechok u centralnij Kanadi yake otrimalo svoyu nazvu u 1882 roci U SShA imenem Gladstona nazvano mista v Oregoni ta Nyu Dzhersi Takozh v Avstraliyi ye misto nazvane na chest Vilyama Gladstona U comu misti takozh ye marmurova statuya politika stvorena u XIX stolitti yaka vistavlena u miskomu muzeyi U stolici Bolgariyi Sofiyi imenem Gladstona nazvano odnu z vulic i shkolu tak samo yak i vulici u mistah Plovdiv ta Limassol Takozh na chest prem yera Velikoyi Britaniyi nazvano vulici mist Voterford i Klonmel v Irlandiyi Bredford u Zahidnomu Jorkshiri Skarboro u Pivnichnomu Jorkshiri Ottava u Kanadi Literaturni praciBuduchi peredusim politichnim diyachem Gladston aktivno zajmavsya literaturnoyu diyalnistyu Pitannya pro vidnosini mizh derzhavoyu i cerkvoyu j u podalshomu privertalo de sebe uvagu Gladstona yakij istotno zminiv svij pervinnij poglyad na nogo Jogo peru nalezhit nizka etyudiv z bogoslov ya ta filosofiyi religiyi Ale osoblivo ulyublenim predmetom literaturnih vprav buli dlya Gladstona poeti klasiki j ponad use Gomer U 1861 roci vin vidav shiroke doslidzhennya pid zagolovkom Studies on H omer and Homeric Age u 1876 roci Homeric Synchronism i zgodom nizku dribnih etyudiv pro Gomera Okrim togo vin napisav veliku kilkist statej iz najriznomanitnishih pitan filosofskih istorichnih konstitucijnih z privodu yavish suchasnoyi literaturi z riznih politichnih nagalnih problem tosho Dlya okremogo yihnogo vidannya u 1879 roci znadobilos sim tomiv zbirki pid nazvoyu Gleaning of Past Years U 1886 roci Gladston provodiv zhvavu zhurnalnu polemiku z profesorom Geksli z pitannya pro vidnosini mizh naukoyu ta religiyeyu Uprodovzh ostannih rokiv vin napisav nizku statej z irlandskogo pitannya U grudnevih vipuskah zhurnalu Notes und Queries za 1892 rik nadrukovano bibliografiyu usogo napisanogo Gladstonom pochinayuchi z 1827 roku Promovi Gladstona yak u parlamenti tak i poza nim vidavalis bagato rokiv ale tilki 1892 roku bulo vidano povne zibrannya jogo promov pid osobistim jogo naglyadom Osobiste zhittyaGladston odruzhivsya z Katerinoyu Glinn u 1839 roci j mav vid neyi troh siniv Starshij Vilgelm Genri 1840 1891 buv chlenom parlamentu pevnij chas obijmav posadu lorda kaznachejstva Drugij Stefan buv pastorom u Gavardeni Tretij Gerbert Dzhon buv lektorom istoriyi v Oksfordskomu universiteti buv privatnim sekretarem batka i chlenom parlamentu u 1880 roci buv lordom kaznachejstva PrimitkiVodovozov V V Deryuzhinskij V F Gladston Vilyam Evart Enciklopedicheskij slovar SPb Brokgauz Efron 1893 T VIIIa S 793 797 d Track Q23892908d Track Q656d Track Q602358d Track Q15720277d Track Q4114056d Track Q19908137d Track Q24407119 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Michael Richard Daniell Foot Encyclopaedia Britannica d Track Q5375741 Oxford Dictionary of National Biography C Matthew Oxford OUP 2004 d Track Q17565097d Track Q5145336d Track Q34217d Track Q217595 LIBRIS 2012 d Track Q1798125 Bulgarian horrors and the question of the east by W E Gladstone stor 9 Bulgarian horrors and the question of the east by W E Gladstone stor 28 The infidel within Muslims in Britain since 1800 Arhiv originalu za 8 bereznya 2015 Procitovano 19 sichnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya London s Hidden History Bow Church Modern Gent Arhiv originalu za 6 lipnya 2013 Procitovano 22 sichnya 2012 Liverpool City Council Arhiv originalu za 13 kvitnya 2005 Procitovano 22 sichnya 2012 Images of England Gladstone s Statue Albert Square Arhiv originalu za 6 lipnya 2013 Procitovano 22 sichnya 2012 Arhiv originalu za 16 sichnya 2017 Procitovano 15 bereznya 2018 History of Manitoban Names Arhiv originalu za 6 lipnya 2013 Procitovano 22 sichnya 2012 Gladstone Regional Art Gallery and Museum Arhiv originalu za 6 lipnya 2013 Procitovano 22 sichnya 2012 LiteraturaR L Krivonos Gladston Vilyam Evart Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 1 760s ISBN 966 316 039 X Georg Barnett Smith The Life of the Right Hon W E Gladstone G W E Russell W E Gladstone L 1891 James J Ellis W E Gladstone L 1892 Justin H McCarthy England under Gladstone 1880 1885 L 1885 P W Clayden England under the Coalition 1885 1892 L 1892 Enciklopedicheskij slovar v 86 t 82 t i 4 dop SPb F A Brokgauz I A Efron 1890 1907 ros Gladston 1890 1907 V Deryuzhinskij DzherelaMister Gladston 25 lyutogo 2021 u Wayback Machine angl angl angl PosilannyaGladston Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006