Дібан (араб. ذيبان; івр. דִּיבוֹן) — місто в Йорданії. Розташоване в провінції Мадаба, приблизно за 70 кілометрів на південь від Амману, столиці країни. Населення міста становить 13 043 особи. Згадується в Біблії під назвами Дівон та Дівон Ґад.
Дібан
Координати 31°30′ пн. ш. 35°47′ сх. д. / 31.500° пн. ш. 35.783° сх. д.Координати: 31°30′ пн. ш. 35°47′ сх. д. / 31.500° пн. ш. 35.783° сх. д.
|
Історія
За даними археологічних досліджень, місцевість навколо сучасного Дібану була заселена з перервами протягом останніх п'яти тисяч років, починаючи з ранньої бронзової доби в 3-му тисячолітті до н. е. Залишки стародавніх поселень лежать поруч із сучасним містом. Багата історія Дібану пов'язана з його розташуванням на Царському шляху — головному торгівельному маршруту регіону за часів античності. Знахідка моавітської Стели Меша в місті у 1868 році призвела до стрімкого зростання інтереса до Дібану з боку туристів та науковців.
Бронзова доба
Перше значне поселення під телем (шаром археологічних залишок) Дібана датується ранньою бронзовою добою. Втім, переконливих доказів щодо існування поселення в період між ранньою бронзовою та залізною добою знайдено не було. Дібан також може ототожнюватися з містом «Tpn» (або «Tbn»), що згадується в єгипетських текстах часів правління Тутмоса III, Аменхотепа III та Рамсеса II.
Біблія
Згідно з Єврейською Біблією, ізраїльтяни зупинялися в Дібані під час Виходу з Єгипту. В Біблії місто згадується під назвами Дівон (Єг. 13:9) та Дівон Ґад (4 М. 33:45) через те, що воно було взяте Плем'ям Ґада. З гебрейської мови Дівон може перекладатися як марнотратство або жалюгідність.
Згідно з текстом на Стелі Меша, Меша, моавітський цар IX ст. до н. е. вигнав з Дібану ізраїльтянин та зробив місто столицею свого царства.
Залізна доба
Написи на Стелі Меша дають підстави пов'язувати Дібан з біблійним Дівоном. У цих написах йдеться, що місто було столицею Меші, видатного моавітського царя XI століття до н. е.
Протягом залізної доби IIb у Дібані відбулося щонайменше три великі розширення поселення. У цей період було штучно збільшено тель та додано кілька нових архітектурних особливостей, зокрема підпірні стіни, вежі та велику міську стіну. Остаточні дати будівництва цих споруд не відомі, але найбільш ймовірно це сталося у IX—VIII століттях до н. е. Втім, ці великі будівлі були занедбані під час залізної доби IIc. На північний схід від телю також розташовувався великий некрополь, де були знайдені поховання декількох поколінь, що містили поховальні дари; до того ж, в одному з поховань містилася глиняна труна з антропоморфною кришкою.
Елліністичний період
Під час розкопок знахідок перського, елліністичного та раннього набатейських періодів було виявлено небагато. Проте кілька артефактів вказують на те, що Дібан був частиною Набатейського царства в середині I століття до н. е. Серед знахідок цієї доби були кераміка, монети та залишки набатейської архітектури, наприклад, храм із набатейським плануванням, кладкою та акведуком.
Римський та візантійський періоди
У 106 році римляни включили набатейські території, серед яких був і Дібан, до власної Імперії. Внаслідок цього, населення міста різко зменшилося, а набатейські величні будівлі стали занедбані. Однак чимало знахідок, зокрема написи, монети та родинні поховання, вказують на те, що місто продовжувало розвиватися за римського володарювання. На межі пізнього римського та початку візантійського періодів населення Дібану почало поступово збільшуватися. Євсевій Кесарійський, що жив у IV столітті, називав Дібан дуже великим селом. До того ж, під час розкопок було виявлено декілька значних споруд цього періоду — лазню та дві церкви.
Ісламський період
Точна дата початку ісламського володарювання в Дібані є предметом дискусій. Воно могло розпочатися або за правління династії Омеядів (VII—VIII ст.), або за правління Аббасидів (VIII—XI ст.).
У 1261 році мамелюцький султан Бейбарс (народився в Криму) передав Дібан на правах ікти (феодальної землі) синові аюбідського принца. Місто, що лежало на головному торговому шляху регіону, процвітало протягом XIII та XIV століть. Дібан постачав до інших міст різноманітні сільськогосподарські продукти, а саме: м'ясо, пшеницю, ячмінь, виноград, інжир, сочевицю, нут тощо. Сільське господарство в Дібані сильно залежало від зберігання води в резервуарах, оскільки напівпосушливий клімат місцевості сприяв нестабільності опадів. Населення регіону вирощувало свиней, овець, кіз, велику рогату худобу та виловлювало рибу, молюсків і крабів.
Значення Дібана стрімко зменшилося після 1356 року, коли статус адміністративного центра регіону Ель-Балка перейшов від сусіднього міста Гісбан до Амману. Періоди тривалої посухи впродовж наступних років посилювали економічний спад міста, і протягом перших років османського панування Дібан остаточно було покинуто.
Пізньоосманський період і сучасність
В османському дефтері (переписі населення) Трансйорданії в період 1538—1596 років Дібан не згадується взагалі, що дає підстави вважати поселення покинутим упродовж XVI століття. Родини кочового племені Бані-Хаміда заснували сучасний Дібан у 1950-х роках, використовуючи матеріали з покинутих споруд для будівництва міста. У наступні роки земля, що оточувала тель, була передана громаді у приватну власність, а сам пагорб залишається власністю уряду Йорданії.
Примітки
- Laparidou, pp. 95-97
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Diban arab ذيبان ivr ד יבו ן misto v Jordaniyi Roztashovane v provinciyi Madaba priblizno za 70 kilometriv na pivden vid Ammanu stolici krayini Naselennya mista stanovit 13 043 osobi Zgaduyetsya v Bibliyi pid nazvami Divon ta Divon Gad Diban Koordinati 31 30 pn sh 35 47 sh d 31 500 pn sh 35 783 sh d 31 500 35 783 Koordinati 31 30 pn sh 35 47 sh d 31 500 pn sh 35 783 sh d 31 500 35 783 Krayina Jordaniya JordaniyaAdminodinicya Provinciya MadabaData zasnuvannya 2000Plosha 10 24 km Visota centru 726 1 mGeoNames 249664OSM 2926348 R Provinciya Madaba DibanDiban Jordaniya Diban u VikishovishiIstoriyaZa danimi arheologichnih doslidzhen miscevist navkolo suchasnogo Dibanu bula zaselena z perervami protyagom ostannih p yati tisyach rokiv pochinayuchi z rannoyi bronzovoyi dobi v 3 mu tisyacholitti do n e Zalishki starodavnih poselen lezhat poruch iz suchasnim mistom Bagata istoriya Dibanu pov yazana z jogo roztashuvannyam na Carskomu shlyahu golovnomu torgivelnomu marshrutu regionu za chasiv antichnosti Znahidka moavitskoyi Steli Mesha v misti u 1868 roci prizvela do strimkogo zrostannya interesa do Dibanu z boku turistiv ta naukovciv Bronzova doba Pershe znachne poselennya pid telem sharom arheologichnih zalishok Dibana datuyetsya rannoyu bronzovoyu doboyu Vtim perekonlivih dokaziv shodo isnuvannya poselennya v period mizh rannoyu bronzovoyu ta zaliznoyu doboyu znajdeno ne bulo Diban takozh mozhe ototozhnyuvatisya z mistom Tpn abo Tbn sho zgaduyetsya v yegipetskih tekstah chasiv pravlinnya Tutmosa III Amenhotepa III ta Ramsesa II Bibliya Zgidno z Yevrejskoyu Bibliyeyu izrayiltyani zupinyalisya v Dibani pid chas Vihodu z Yegiptu V Bibliyi misto zgaduyetsya pid nazvami Divon Yeg 13 9 ta Divon Gad 4 M 33 45 cherez te sho vono bulo vzyate Plem yam Gada Z gebrejskoyi movi Divon mozhe perekladatisya yak marnotratstvo abo zhalyugidnist Zgidno z tekstom na Steli Mesha Mesha moavitskij car IX st do n e vignav z Dibanu izrayiltyanin ta zrobiv misto stoliceyu svogo carstva Zalizna doba Napisi na Steli Mesha dayut pidstavi pov yazuvati Diban z biblijnim Divonom U cih napisah jdetsya sho misto bulo stoliceyu Meshi vidatnogo moavitskogo carya XI stolittya do n e Protyagom zaliznoyi dobi IIb u Dibani vidbulosya shonajmenshe tri veliki rozshirennya poselennya U cej period bulo shtuchno zbilsheno tel ta dodano kilka novih arhitekturnih osoblivostej zokrema pidpirni stini vezhi ta veliku misku stinu Ostatochni dati budivnictva cih sporud ne vidomi ale najbilsh jmovirno ce stalosya u IX VIII stolittyah do n e Vtim ci veliki budivli buli zanedbani pid chas zaliznoyi dobi IIc Na pivnichnij shid vid telyu takozh roztashovuvavsya velikij nekropol de buli znajdeni pohovannya dekilkoh pokolin sho mistili pohovalni dari do togo zh v odnomu z pohovan mistilasya glinyana truna z antropomorfnoyu krishkoyu Ellinistichnij period Pid chas rozkopok znahidok perskogo ellinistichnogo ta rannogo nabatejskih periodiv bulo viyavleno nebagato Prote kilka artefaktiv vkazuyut na te sho Diban buv chastinoyu Nabatejskogo carstva v seredini I stolittya do n e Sered znahidok ciyeyi dobi buli keramika moneti ta zalishki nabatejskoyi arhitekturi napriklad hram iz nabatejskim planuvannyam kladkoyu ta akvedukom Rimskij ta vizantijskij periodi U 106 roci rimlyani vklyuchili nabatejski teritoriyi sered yakih buv i Diban do vlasnoyi Imperiyi Vnaslidok cogo naselennya mista rizko zmenshilosya a nabatejski velichni budivli stali zanedbani Odnak chimalo znahidok zokrema napisi moneti ta rodinni pohovannya vkazuyut na te sho misto prodovzhuvalo rozvivatisya za rimskogo volodaryuvannya Na mezhi piznogo rimskogo ta pochatku vizantijskogo periodiv naselennya Dibanu pochalo postupovo zbilshuvatisya Yevsevij Kesarijskij sho zhiv u IV stolitti nazivav Diban duzhe velikim selom Do togo zh pid chas rozkopok bulo viyavleno dekilka znachnih sporud cogo periodu laznyu ta dvi cerkvi Islamskij period Tochna data pochatku islamskogo volodaryuvannya v Dibani ye predmetom diskusij Vono moglo rozpochatisya abo za pravlinnya dinastiyi Omeyadiv VII VIII st abo za pravlinnya Abbasidiv VIII XI st U 1261 roci mamelyuckij sultan Bejbars narodivsya v Krimu peredav Diban na pravah ikti feodalnoyi zemli sinovi ayubidskogo princa Misto sho lezhalo na golovnomu torgovomu shlyahu regionu procvitalo protyagom XIII ta XIV stolit Diban postachav do inshih mist riznomanitni silskogospodarski produkti a same m yaso pshenicyu yachmin vinograd inzhir sochevicyu nut tosho Silske gospodarstvo v Dibani silno zalezhalo vid zberigannya vodi v rezervuarah oskilki napivposushlivij klimat miscevosti spriyav nestabilnosti opadiv Naselennya regionu viroshuvalo svinej ovec kiz veliku rogatu hudobu ta vilovlyuvalo ribu molyuskiv i krabiv Znachennya Dibana strimko zmenshilosya pislya 1356 roku koli status administrativnogo centra regionu El Balka perejshov vid susidnogo mista Gisban do Ammanu Periodi trivaloyi posuhi vprodovzh nastupnih rokiv posilyuvali ekonomichnij spad mista i protyagom pershih rokiv osmanskogo panuvannya Diban ostatochno bulo pokinuto Piznoosmanskij period i suchasnist V osmanskomu defteri perepisi naselennya Transjordaniyi v period 1538 1596 rokiv Diban ne zgaduyetsya vzagali sho daye pidstavi vvazhati poselennya pokinutim uprodovzh XVI stolittya Rodini kochovogo plemeni Bani Hamida zasnuvali suchasnij Diban u 1950 h rokah vikoristovuyuchi materiali z pokinutih sporud dlya budivnictva mista U nastupni roki zemlya sho otochuvala tel bula peredana gromadi u privatnu vlasnist a sam pagorb zalishayetsya vlasnistyu uryadu Jordaniyi PrimitkiLaparidou pp 95 97