Деми́дів — село в Україні, у Димерській селищній громаді Вишгородського району Київської області. Входить до складу Димерської селищної громади. Одне з найдавніших сіл України — засноване у 1026 році.
село Демидів | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Київська |
Район | Вишгородський |
Громада | Димерська селищна громада |
Код КАТОТТГ | UA32100030090077939 |
Основні дані | |
Засноване | 1026 |
Населення | 3702 |
Поштовий індекс | 07335 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 50°43′38″ пн. ш. 30°19′38″ сх. д. / 50.72722° пн. ш. 30.32722° сх. д.Координати: 50°43′38″ пн. ш. 30°19′38″ сх. д. / 50.72722° пн. ш. 30.32722° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 107 м |
Відстань до обласного центру | 35 км |
Місцева влада | |
Карта | |
![]() Демидів | |
![]() Демидів | |
Мапа | |
|
Географія
Село Демидів розташоване там, де річка Кізка вливається в річку Ірпінь поблизу Київського водосховища, за 35 км від Києва, на автошляхові «Київ — Мінськ».
Населення
На початку 1970-х років у селі мешкало 3210 осіб. За даними всеукраїнського перепису населення 2001 року у селі мешкало 3702 особи.
- Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року був наступним:
Мовний склад населення с. Демидів | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Мова | Кількість осіб | Відсоток | ||||||||||||
українська | 3509 | 94,79 | ||||||||||||
російська | 174 | 4,70 | ||||||||||||
білоруська | 10 | 0,27 | ||||||||||||
молдовська | 6 | 0,16 | ||||||||||||
інші | 3 | 0,08 |
Історія
На околицях Демидова, понад річкою Ірпенем, збереглося близько 200 давньоруських курганів, а на території села, в урочищі Городці, височать вали слов’янського городища — залишки давньоруського міста Городця. В літописі воно вперше згадується під 1026 роком, коли тут уклали мир великий князь київський Ярослав Мудрий та його брат Мстислав. Руські землі було поділено на дві частини, кордон між якими проходив по Дніпру.
У 1097—1098 роках під час загострення князівських усобиць Городець став місцем переговорів руських князів на чолі з великим князем київським Володимиром Мономахом про об'єднання сил для боротьби з половцями. У 1150 році місто дістав вигнаний з Києва син Володимира Мономаха — Юрій Долгорукий. У 1151 році під Городець підійшли дружини великого князя київського Ізяслава та інших князів. Вони спалили посад, а Юрія Долгорукого примусили повернутися на княжіння до Суздаля.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM1TDFoV1NVbEpMVVJsYldsa2IzWXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVmhXU1VsSkxVUmxiV2xrYjNZdWFuQm4uanBn.jpg)
Велике князівство Литовське
Під час монголо-татарської навали Городець був зруйнований і тривалий час лишався спустілим. У 1362 році цю територію зайняло Велике князівство Литовське. Після інкорпорації у 1471 році удільного Київського князівства вона увійшла до складу Київського воєводства. Демидів вперше згадується в люстрації Київського замку 1543 року. На той час у ньому налічувалося 16 господарств, що виконували на користь замку численні повинності — натурою, орали, косили, відбували військову службу.
В другій половині XVI століття у Демидові спостерігався приплив населення. Сюди втікали селяни з Волині і Поділля, шукаючи порятунку від феодального гніту, який посилився після запровадження у 1557 році волочної поміри. У 1576 році внаслідок нападу кримських татар село знову було зруйноване, а мешканці забрані в ясир.
Після Люблінської унії 1569 року Демидів перейшов під корону Польщі, і він став королівським володінням. У ревізії Київського замку 1570 року село названо дуже злиденним. Селяни давали на користь воєводи 4 діжки меду та кілька возів сіна. В 1622 році тут проживало 28 підданих.
У першій половині XVII століття місцеві селяни сплачували на користь орендарів, в руках яких перебувало село, 28 злотих чиншу, давали 28 мір вівса (на суму 70 злотих), 5 діжок меду (на 122 злотих). Крім того, орендар мав віддавати на користь корони 150 кіп жита (на 112 злотих) і 150 кіп вівса (на 93 злотих), що також стягували з селян.
Повстання Хмельницького
Місцеве населення взяло активну участь у повстанні Богдана Хмельницького 1648—1654 рр. Влітку 1648 року селяни Демидова, озброївшись косами та киями, почали громити маєтки шляхти. Частина з них влилася до селянсько-козацького війська Богдана Хмельницького. Демидів визволився від польсько-шляхетського панування і згідно з реєстром 1649 року був включений до складу Білогородської сотні Київського полку.
За Андрусівським перемир'ям 1667 року Демидів залишився під владою корони Польської. Король Ян II Казимир подарував Демидів «на вічні часи» гетьману Правобережної України Павлу Тетері, а через кілька років село перейшло до рук прибічника польської шляхти, козацького полковника В. Іскрицького. Посилення соціального гніту викликало зростання невдоволення селян, які у кінці XVII століття активно підтримували визвольний рух на Правобережжі.
У 1700 році Демидів увійшов до складу Димерського староства. В першій чверті XVIII століття село переходило від одного власника до іншого. Найдовше воно перебувало в руках київського каштеляна Стецького. У 1723 році Стецький домігся переведення села на становище містечка і дістав дозвіл на проведення тут ярмарків. Часті зміни панів, кожний з яких прагнув одержати якнайбільше прибутків, супроводилися зростанням феодальних повинностей і посиленням експлуатації селян. У відповідь на це вони неодноразово піднімалися на боротьбу проти гнобителів. Широкого розмаху в районі Демидова, як і скрізь на Київщині, набрав гайдамацький рух. У 1752 році значний загін гайдамаків з'явився біля містечка і вчинив напад на маєтки місцевої шляхти.
Другий поділ Речі Посполитої
Після окупації Правобережної України внаслідок другого поділу Речі Посполитої Росією Демидів з 1796 року увійшов до складу Київського повіту Київської губернії. Тяжким лишилося становище демидівських селян і після реформи скасування кріпацтва в Російській імперії 1861 року. За уставною грамотою 187 ревізьких душ містечка одержали 89 десятин присадибної землі, 896 десятин орної та сіножатей і 30 десятин непридатної, тобто 1015 десятин. За злиденні наділи (в середньому до 4 десятин на двір) селяни мали сплачувати щороку по 6 крб. 40 копійок грошима і відробляти по 37 днів на користь поміщика Синельникова. До того ж, вони були позбавлені конче необхідних угідь. Протестуючи проти грабіжницької реформи, селяни відмовилися підписати кабальну уставну грамоту, знищували межові знаки між поміщицькими й селянськими землями, забирали з поля поміщицький хліб. У той же час місцевому поміщикові Синельникову належало в містечку та навколишніх селах майже 13 тис. десятин землі.
Селяни Демидова відгукнулися на події революції 1905—1907 років. У липні 1906 року вони почали рубати та вивозити поміщицький ліс. Коли ж 30 липня сюди прибув урядник і спробував виявити учасників порубок та відібрати ліс, селяни його побили і вигнали.
Під час проведення столипінської аграрної реформи поміщик продав частину своїх земель через селянський земельний банк. Переважну більшість її скупили заможні селяни, внаслідок чого навколо Демидова виникли куркульські хутори. У 1912 році в селі налічувалося 192 господарства, які мали 1076 десятин землі. З них 27 господарствам належало по 7 і більше десятин, 24 — по 5—7 десятин, 118 — від 1 до 5 десятин, 20—менше десятини і 3 були зовсім безземельними. Отже, понад 73 відсотки селянських господарств не мали достатньої кількості землі. Тим часом місцевому куркулю і лісопромисловцю Вовку належало понад 170 десятин польової землі і 20 десятин саду.
Населення Демидова не одержувало необхідної медичної допомоги. Всю Димерську волость, до складу якої він входив, обслуговував лікар і 2 фельдшери.
Освіта була недоступна для більшості населення. На початку XX століття в Демидові, де налічувалося 882 мешканці, діяла лише церковнопарафіяльна школа. В ній один учитель навчав 50 дітей. У 1916 році на кожні 4 чоловіка 3 були неписьменні.
Перша світова та громадянська війна
На початку березня 1918 року більшовики були вибиті з містечка німецькими військами, які за підтримки українських військ наступали на схід за умовами Берестейського мирного договору й таким чином відновили порядок в Українській Державі П. Скоропадського. За підтримки російських більшовиків тут були створені повстанські загони, які у серпні почали повстання проти гетьманського гарнізону в Димері. Воно було жорстоко придушене німецькими військами, що прибули з Києва. За участь у повстанні на демидівців наклали велику контрибуцію — близько 500 пудів хліба.
Після антигетьманського повстання Демидів зайняли війська Директорії УНР, але вже на початку лютого 1919 року його було захоплено російськими більшовиками. Встановлення радянської влади у селі відбувалося в умовах боротьби проти повстанських загонів, які брали участь в Куренівському повстанні під командуванням Струка, завдяки чому вдалося відтягнути частини Червоної армії з українсько-більшовицького фронту й на кілька днів повернути УНР владу в Києві. У селі почала роботу сільська Рада, що проводила наділення землею малоземельних і безземельних селян. Активно діяв ревком, під керівництвом якого було успішно виконано план продрозверстки, налагоджено роботу школи тощо.
У вересні 1919 року Демидів захопили білогвардійські війська денікінців. З квітня 1920 року тут діяла кущова партійна організація, яка об'єднувала більшовиків Демидова та сусідніх сіл і налічувала 17 осіб. Вона проводила більшовицьку агітацію серед населення. У квітні 1920 року обрали сільську Раду.
На початку травня 1920 року більшовицькі репресії в Демидові були перервані наступом військ директорії УНР разом із поляками. Але вже 15 червня в результаті наступу радянських військ Демидів був остаточно захоплений більшовиками. 27 серпня 1920 року було створено комнезам, який очолив С. М. Купрієнко. Долаючи опір селян, комнезам приступив до перерозподілу землі і наділення нею бідноти.
Розгорнула діяльність сільрада. Вона керувала відбудовою зруйнованого господарства. З її ініціативи проводилися лісові насадження. Успішно діяли місцеві меліоративні товариства, які утворилися наприкінці 1922 року. За їх допомогою було осушено близько 300 десятин болотистих ґрунтів. Сільрада контролювала роботу споживчого кооперативного товариства, що виникло у 1924 році.
В Демидові діяв медпункт. Працювали початкова школа, де навчалося понад 70 дітей, і кілька шкіл для ліквідації неписьменності серед дорослих. У 1923 році відкрилася хата-читальня. При ній діяли гуртки художньої самодіяльності і бібліотека з книжковим фондом 1 тис. примірників.
На початку 1924 року у Демидові створили комсомольську організацію, а в 1930 році замість об'єднаної більшовицької організації, до якої входили також комуністи Козаровичів і Бирок, створена окрема більшовицька організація.
Сільрада разом з місцевими більшовиками проводили велику роботу, спрямовану на впровадження колективізації. З ініціативи комнезаму і сільради на колишніх землях заможного селянина Вовка було організовано товариство спільного обробітку землі, на базі якого у жовтні 1929 року створили сільськогосподарську артіль «Перемога». Для допомоги місцевим більшовикам восени 1930 року Димерський райком партії направив у Демидів на посаду директора школи Л. Л. Васильєва. Він багато зробив для проведення колективізації та розгортання боротьби з куркульством. На початку 1931 року колгосп «Перемога» об'єднував уже 200 господарств.
13 трамня 1931 невідомі вчинили напад на Л. Л. Васильєва, якого було тяжко поранено двома пострілами під час виступу у сільській раді, після чого той помер протягом кількох днів. Його похорон перетворився на демонстрацію за колгоспний рух, пропагандистський захід проти заможних селян. Колгоспу «Перемога» було присвоєно ім'я Васильєва, а в центрі села, де його поховали, було встановлено обеліск.
Колгосп імені Васильєва рік у рік зміцнювався. За ним було закріплено 2190 га землі. В господарстві побудували молочну ферму, в якій налічувалося 358 голів худоби, свиноферму і вівцеферму. Було розвинуто вирощування овочів у закритому і відкритому ґрунті. У двох теплицях майже протягом всього року збирали свіжі огірки, помідори, цибулю. Тут діяв льонопереробний пункт, лісопильний завод, млин, слюсарна і теслярська майстерні. Заклали також 30 га саду..
Завдяки завищеним нормам виробництва у колгоспі добилися високих урожаїв зернових, технічних та овочевих культур, одержували значну кількість молока і м'яса. Врожайність пшениці на колгоспних ланах становила 22 цнт, жита — 17 цнт, вівса і ячменю — 14 цнт, картоплі — 130 цнт з гектара. Чимало трудівників досягли значних успіхів. Славний шлях від колишньої батрачки до знатної ланкової пройшла П. К. Денисенко. Наслідуючи приклад Марії Демченко, її ланка в 1936 році зібрала рекордний врожай картоплі — по 390 цнт з гектара на площі 9,5 га та 853 цнт — з окремої ділянки розміром 1 га. Уряд високо оцінив самовіддану працю П. К. Денисенко, нагородивши її орденом Трудового Червоного Прапора. Ланка Н. Ф. Мельниченко у 1938 році зібрала по 337 цнт картоплі з гектара. В 1938 році свинарки колгоспу О. М. Кашка та С. М. Кисіль виростили по 16 поросят від кожної свиноматки. Колгосп у 1939 і 1940 роках був учасником Всесоюзної сільськогосподарської виставки. В 1940 році Головний виставковий комітет відзначив його дипломом 1-го ступеня, грошовою премією в сумі 10 тис. крб. та виділив легкову автомашину. 7 колгоспників були нагороджені медалями ВСГВ.
Друга світова війна
3 початком німецько-радянської війни демидівці разом з усіма радянськими народами були мобілізовані до лав радянської армії. Під керівництвом партійної організації вони взяли активну участь у будівництві оборонних споруд. Після запеклих боїв 24 серпня 1941 року німецькі війська захопили село. Під час німецької окупації гітлерівці закатували 17 мешканців села, серед яких були організатори колгоспного будівництва Д. О. Карпенко, О. С. Карпенко, С. М. Купрієнко, Т. О. Купрієнко. На примусові роботи до Німеччини окупанти вивезли 130 юнаків і дівчат.
Незважаючи на жорстокий окупаційний режим, демидівці з грудня 1941 року утворили на території Димерського району підпільну групу під керівництвом комуніста Г. С. Скотаренка, яка поширила свою діяльність і на Демидів. До її складу входили демидівці В. М. Карпенко, В. Т. Денисенко, В. В. Денисенко, П. В. Проценко, а також К. І. Едемський, посланий з Києва для організації у районі партизанських груп.
У 1942 році підпільна організація «Арсеналець», що діяла на київському заводі «Арсенал», охопила своїм впливом і Димерський район. Вона направила у Демидів для підпільної роботи комуніста В. С. Гурєєва. Досвідчений інженер, він став «представником» німецької фірми Карла Берле, яка дістала підряди на відбудову мостів. Наприкінці 1942 року В. С. Гурєєва призначили виконробом на будівництві двох мостів через Ірпінь у районі Демидова. Він створив підпільну групу з військовополонених, зігнаних сюди для проведення будівельних робіт. Внаслідок роботи підпільників через порушення технічних розрахунків один із мостів навесні 1943 року дав осадку і вибув з ладу.
На лютий 1943 року в складі групи Г. С. Скотаренка вже існувала окрема бойова підпільно-партизанська група Демидова, організаторами й керівниками якої були К. І. Едемський і В. С. Гурєєв. Група мала кулемети, гвинтівки, гранати. Підпільники розповсюджували зведення Радянського інформбюро, проводили пропагандистську роботу серед населення. Під керівництвом членів групи, які працювали на кагатах у т. зв. «обіцинному» господарстві села, взимку 1942/43 років було навмисно заморожено 330 тонн картоплі і роздано населенню 21 тонну хліба та 11 тонн сіна.
Підпільникам активно допомагали місцеві мешканці, які переховували їх у себе і систематично постачали їм продовольство. На квартирі М. М. Вакуленко жили К. І. Едемський і певний час партизанський зв'язковий під кличкою «Гриша». У жительки села Т. В. Купрієнко з 1942 року по серпень 1943 року перебував В. С. Гурєєв.
4 листопада 1943 року частини Червоної армії відбили Демидів. 242 мешканці села були мобілізовані до лав Червоної армії, з них 70 нагороджено орденами й медалями СРСР. 137 демидівців загинуло під час війни, їх імена викарбувані на обеліску, що встановлений в центрі села.
Після відбиття містечка населення було мобілізоване на відбудову зруйнованого господарства. Долаючи величезні труднощі, вони знову були загнані у колгосп. На допомогу демидівцям прийшла держава, яка надіслала зерно, худобу, надала грошову позику. ЗА партійною директивою з Раменського району Московської області, до колгоспу імені Васильєва було надіслано телиць, завдяки чому було відновлено молочну ферму. У 1944 році ланки О. Рудник та X. Мельниченко зібрали по 500 цнт картоплі з гектара. Внаслідок самовідданої праці колгоспників план посіву озимини був перевиконаний. Швидкими темпами йшла відбудова колгоспних приміщень, зокрема тваринницьких ферм і парникового господарства. Вже в 1944 році колгосп одержав 140 тис. крб. доходу від садівництва і 90 тис. крб. від городництва. У жовтні 1945 року тут було створено партійно-кандидатську групу.
Величезну роль у житті Демидова мало освоєння земель заплави річки Ірпеня, яке почалося в 1947 році. Демидівці разом з селянами сусідніх сіл під керівництвом інженерів Київського тресту «Укрводбуд» вкрили заплаву мережею каналів, спорудили лінії електропередач, водонасосні станції, встановили дощувальні установки. Того року колгосп імені Васильєва осушив і опанував 234 га заплавних земель. На нових площах він зібрав високий врожай і став колгоспом-мільйонером. Зросло парникове господарство, яке налічувало 1200 рам. Зміцніло тваринництво. Колгосп побудував для трудівників 185 житлових будинків. У 1950 році ланка депутата Верховної Ради УРСР Г. Ф. Бідненко зібрала по 519 цнт картоплі, а ланка В. І. Карпенко — по 543 цнт з гектара. За досягнення у вирощуванні цієї культури 11 колгоспників були удостоєні високих урядових нагород. В цей час у селі спорудили електропідстанцію, насосну станцію, розширили лісопильний завод, відкрили кілька майстерень.
Було відновлено роботу медпункту. З кінця 1943 року почалися заняття у середній школі. Активну роботу розгорнув сільський клуб, який став одним з кращих у районі. Відкрили бібліотеку.
Наприкінці 1950 року колгосп імені Васильєва об'єднався з колгоспом імені Ворошилова с. Гути-Межигірської. Новій артілі присвоїли ім'я В. І. Леніна. Колгосп мав овочево-картопляно-молочний напрям. Протягом 1951—1958 років він посідав передове місце серед господарств району. На фермах, обладнаних новітнім устаткуванням, утримувалося понад 600 голів великої рогатої худоби, 750 свиней, 200 овець, майже 2,6 тис. штук птиці. Розвивалося парниково-тепличне господарство. З кожного квадратного метра теплиць було зібрано по 151,7 кг овочів. Валовий дохід колгоспу зріс до 1 млн. 343 тис. крб. За досягнення в розвитку сільськогосподарського виробництва господарство в 1955 році брало участь у Всесоюзній сільськогосподарській виставці.
В наступні роки колгосп досяг нових успіхів. Надої від однієї корови зросли до 3638 кг, на 100 га сільськогосподарських угідь було одержано 354,5 цнт молока, 48,3 цнт м'яса (в т. ч. 38 цнт свинини)2. За самовіддану працю значна група демидівців у 1957 році одержала урядові нагороди, а ланковій Л. С. Карпенко було присвоєно високе звання Героя Соціалістичної Праці. Протягом 1955—1957 років виробництво м'яса та прибутки колгоспу збільшилися утричі. У 1958 році колгосп імені Леніна взяв участь у Виставці досягнень народного господарства СРСР і був відзначений дипломом 2-го ступеня. Голову колгоспу І. Ф. Тесленка нагородили Малою золотою медаллю, агронома В. М. Терещенка, зоотехніка Т. Ю. Ткача, доярку П. Г. Шарикову та бригадира рільничої бригади М. О. Гордєєва — малими срібними медалями ВСГВ3. Того року за особливі заслуги в розвитку сільського господарства району звання Героя Соціалістичної Праці удостоєний перший секретар Києво-Святошинського РК КП України О. О. Сапухін (1917—1970).
Демидівський колгосп часто відвідували різні іноземні делегації та туристи, яких ознайомлювали з досягненнями колгоспного виробництва.
На початку 1959 року на базі Демидівського та Лютізького колгоспів було створено радгосп «Демидівський», який у 1961 році перейменували на радгосп імені Васильєва. Тоді ж тут створили дослідно-показове господарство. При ланці Героя Соціалістичної Праці Л. С. Карпенко діяла школа передового досвіду, в якій протягом лютого—березня 1961 року навчалося понад 20 членів комсомольсько-молодіжних ланок з багатьох колгоспів і радгоспів району.
Радгосп імені Васильєва — велике господарство, за яким закріплено 3392 га землі, в т. ч. 1657 га орної. Зрошувані землі становлять 426 га. У радгоспному парниково-тепличному господарстві площа теплиць дорівнює 668 м², під плівкою — 20 тис. м², парникових рам — 13200. Щороку радгосп імені Васильєва виробляє близько 5 тис. тонн овочів. У 1968—1969 роках було одержано в середньому по 152 цнт овочів і по 119,6 цнт картоплі, а ланка Й. О. Магденко зібрала по 201,7 цнт картоплі з гектара. Значне місце в господарстві посідає і тваринництво. Поголів'я великої рогатої худоби зросло до 1,5 тис. голів. У 1969 році на 100 га сільськогосподарських угідь було вироблено по 1081 цнт молока. Машинний парк радгоспу налічує 32 трактори, 9 комбайнів, 46 автомашин та багато іншої сільськогосподарської техніки.
Серед працівників радгоспу широко розгорнулося соціалістичне змагання за звання ударників і колективів комуністичної праці. Багато трудівників одержали високі урядові нагороди. Орденами Леніна нагороджено механізатора, тепер керуючого відділком радгоспу М. О. Магденка та доярку П. Г. Шарикову. Орденом Трудового Червоного Прапора нагороджено доярку Г. О. Мамченко та директора радгоспу І. Ф. Тесленка, орденом «Знак Пошани» — доярку К. І. Когтєву, бригадира парниководів П. К. Опанасенка, ланкову В. І. Карпенко, головного зоотехніка Л. В. Фастова. У 1967 році радгосп імені Васильєва за високі трудові показники був нагороджений пам'ятним Червоним прапором ЦК КПРС, Президії Верховної Ради СРСР, Ради Міністрів СРСР та ВЦРПС. Включившись у всенародне змагання на честь 100-ліття від дня народження В. І. Леніна та за гідну зустріч XXIV з'їзду КПРС і XXIV з'їзду КП України, працівники радгоспу виконали восьмий п'ятирічний план по виробництву фруктів на 124,8 % і м'яса — на 120,2 %. Всі ці досягнення — результат великої роботи партійної організації радгоспу, яка налічує 164 особи. Комсомольців у селі було 126 осіб.
З промислових підприємств у Демидові діяли засолзавод з консервним цехом, що виготовляє до 1 млн. банок консервів на рік, молокозавод, який за добу переробляє понад 20 тонн молока і 8 тонн щоденно відправляє в Київ, зрошувальна станція, пилорама.
За післявоєнні роки здійснено реконструкцію Демидова. Тут збудовано понад 500 нових цегляних, критих шифером або черепицею будинків, у яких живуть працівники радгоспу. Тільки протягом 1967—1969 рр. зведено 28 індивідуальних та два 16-квартирні комунальні житлові будинки. Село електрифіковано і радіофіковано. Здійснено також газифікацію та до багатьох будинків проведено водяне опалення. В центрі села є площа, навколо якої розмістилися будинки адміністративних установ та громадських організацій. Вулиці розширені і впорядковані. Тут діють сільський універмаг, спеціалізований магазин меблів, господарські та продовольчі магазини, кілька побутових майстерень. Товарооборот торговельної мережі постійно зростає і у 1969 році перевищив 1 млн. 88 тис. карбованців.
З медичних закладів у Демидові діють лікарня на 35 ліжок, пологовий будинок, амбулаторія, яка має рентгенологічний та зубопротезний кабінети, і аптека. В них працюють 22 спеціалісти з вищою та середньою медичною освітою.
Великі зрушення відбулися і в галузі освіти. В Демидові діють середня школа, вечірня середня школа, філія музичної школи. В них навчається 582 учні і працюють 32 вчителі. Багато років успішно трудиться на ниві народної освіти заслужена вчителька УРСР Л. М. Матюк. Для дошкільнят створено комбінат, в якому виховується 110 дітей.
Добрі традиції роботи має будинок культури. До 50-річчя Жовтневих подій для нього було споруджено нове приміщення на 400 місць. При будинку культури працюють гуртки художньої самодіяльності і кабінет політосвіти. У Демидові є бібліотека, книжковий фонд якої становить 14,5 тис. примірників. Велику масово-політичну роботу проводить сільське відділення товариства «Знання», яке об'єднує 34 лектори.
Після відновлення незалежності
B 1992 році село переведено на централізоване газопостачання.
8 вересня 2012 року було відкрито спортивний комплекс «Діназ».
У 2015 році у Демидові був відкритий зоопарк «XII Місяців» з площею у 16 га. У зоопарку мешкає понад 100 видів диких і свійських тварин. У зоопарку буде відкрита статуя вокаліста і басиста групи Slayer — Тома Арайї.
Російське вторгнення
25 лютого 2022 року у село зайшли російські війська. 26 лютого зранку село було повністю знеструмлене.На початку березня по центру села був нанесений ракетний удар. Тоді ж остаточно припинилося газопостачання,що викликало масову стихійну евакуацію місцевого населення.1 квітня Демидів перейшов під контроль українських військ. Через підрив дамби та мосту через річку Ірпінь зранку 25 лютого частину села затопило, мешканців евакуювали.
Пам'ятки, визначні місця
- Церква святого Михаїла.
Інфраструктура
У селі є медпункт, середня школа, сільський будинок культури.
Відомі люди
- Костюченко Олександр Андрійович (1975—2014) — український військовик, старший сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни. Народився у Демидові.
- Ноздровська Ірина Сергіївна (1979—2017) — українська правозахисниця, помічниця нардепа Тетяни Чорновол.
Вшанування
- Село згадується в романі А. В. Кузнецова «Бабин Яр».
Примітки
- Димерська селищна громада, Вишгородський район, Київська область: с. Демидів. socialdata.org.ua. оригіналу за 7 квітня 2023. Процитовано 7 січня 2024.
- Знайти поштовий індекс. ukrposhta.ua. Укрпошта. оригіналу за 4 жовтня 2021. Процитовано 7 січня 2024.
- Прогноз погоди в селі Демидів. weather.in.ua. Погода в Україні. оригіналу за 4 червня 2023. Процитовано 7 січня 2024.
- ІМСУ, 1971.
- Demidów // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1880. — Т. I. — S. 952. (пол.)
- . https://noizr.com. Архів оригіналу за 3 вересня 2017. Процитовано 2017.05.02.
- Демидів, с. cdiak.archives.gov.ua. ЦДІАК. оригіналу за 30 травня 2023. Процитовано 7 січня 2024.
Джерела
- А. П. Гриценко, С. В. Савченко. Демидів // Історія міст і сіл Української РСР: в 26 т. Київська область / Ред. кол. тома: Рудич Ф. М. (гол. редкол.), Бакуменко П. І., Бачинський П. П., Борщ Ю. Ф., Гуслистий К. Г., Кононенко В. І., Корольов Б. І. (заст. гол. редкол.), Майстренко А. А. (відп. секр. редкол.), Макаренко Г. К., Марченко М. I., Панін Я. Г., Петренко М. 3., Пшеничний Г. С., Саженюк С. Н., Сергієнко Г. Я., Слабєєв I. С., Тихолаз Г. А., Шевченко Ф. П., Шморгун П. М. АН УРСР. Інститут історії. — Київ : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1971. — С. 392—399.
- Demidów // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1880. — Т. I. — S. 952. (пол.)
Посилання
- Село Демидів, Київська область, Вишгородський район, Димерська територіальна громада. decentralization.gov.ua. Процитовано 7 січня 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Олександр Хоменко (4 травня 2022). «Зате вони не дійшли до Києва». Як живуть селяни у затопленому війною Демидові (фоторепортаж). hromadske.ua. Громадське телебачення. оригіналу за 6 квітня 2023. Процитовано 7 січня 2024.
- Лана Самохвалова (5 квітня 2023). Демидів: як живе село, яке стало водним рубежем для ворога. ukrinform.ua. Укрінформ. оригіналу за 16 травня 2023. Процитовано 7 січня 2024.
- У Демидові на Київщині почалися роботи з відновлення зруйнованого мосту (фото, відео). kievvlast.com.ua. Інтернет-видання «КиївВлада». 8 липня 2022. оригіналу за 15 квітня 2023. Процитовано 7 січня 2024.
![]() | Це незавершена стаття з географії Київської області. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Demidiv Demi div selo v Ukrayini u Dimerskij selishnij gromadi Vishgorodskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti Vhodit do skladu Dimerskoyi selishnoyi gromadi Odne z najdavnishih sil Ukrayini zasnovane u 1026 roci selo DemidivStadion Dinaz u DemidoviStadion Dinaz u DemidoviKrayina UkrayinaOblast KiyivskaRajon VishgorodskijGromada Dimerska selishna gromadaKod KATOTTG UA32100030090077939Osnovni daniZasnovane 1026Naselennya 3702Poshtovij indeks 07335Geografichni daniGeografichni koordinati 50 43 38 pn sh 30 19 38 sh d 50 72722 pn sh 30 32722 sh d 50 72722 30 32722 Koordinati 50 43 38 pn sh 30 19 38 sh d 50 72722 pn sh 30 32722 sh d 50 72722 30 32722Serednya visota nad rivnem morya 107 mVidstan do oblasnogo centru 35 kmMisceva vladaKartaDemidivDemidivMapa Demidiv u VikishovishiGeografiyaSelo Demidiv roztashovane tam de richka Kizka vlivayetsya v richku Irpin poblizu Kiyivskogo vodoshovisha za 35 km vid Kiyeva na avtoshlyahovi Kiyiv Minsk NaselennyaNa pochatku 1970 h rokiv u seli meshkalo 3210 osib Za danimi vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku u seli meshkalo 3702 osobi Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku buv nastupnim Movnij sklad naselennya s DemidivMova Kilkist osib Vidsotokukrayinska 3509 94 79rosijska 174 4 70biloruska 10 0 27moldovska 6 0 16inshi 3 0 08IstoriyaNa okolicyah Demidova ponad richkoyu Irpenem zbereglosya blizko 200 davnoruskih kurganiv a na teritoriyi sela v urochishi Gorodci visochat vali slov yanskogo gorodisha zalishki davnoruskogo mista Gorodcya V litopisi vono vpershe zgaduyetsya pid 1026 rokom koli tut uklali mir velikij knyaz kiyivskij Yaroslav Mudrij ta jogo brat Mstislav Ruski zemli bulo podileno na dvi chastini kordon mizh yakimi prohodiv po Dnipru U 1097 1098 rokah pid chas zagostrennya knyazivskih usobic Gorodec stav miscem peregovoriv ruskih knyaziv na choli z velikim knyazem kiyivskim Volodimirom Monomahom pro ob yednannya sil dlya borotbi z polovcyami U 1150 roci misto distav vignanij z Kiyeva sin Volodimira Monomaha Yurij Dolgorukij U 1151 roci pid Gorodec pidijshli druzhini velikogo knyazya kiyivskogo Izyaslava ta inshih knyaziv Voni spalili posad a Yuriya Dolgorukogo primusili povernutisya na knyazhinnya do Suzdalya Demidiv na karti XVIII stolittyaVelike knyazivstvo Litovske Pid chas mongolo tatarskoyi navali Gorodec buv zrujnovanij i trivalij chas lishavsya spustilim U 1362 roci cyu teritoriyu zajnyalo Velike knyazivstvo Litovske Pislya inkorporaciyi u 1471 roci udilnogo Kiyivskogo knyazivstva vona uvijshla do skladu Kiyivskogo voyevodstva Demidiv vpershe zgaduyetsya v lyustraciyi Kiyivskogo zamku 1543 roku Na toj chas u nomu nalichuvalosya 16 gospodarstv sho vikonuvali na korist zamku chislenni povinnosti naturoyu orali kosili vidbuvali vijskovu sluzhbu V drugij polovini XVI stolittya u Demidovi sposterigavsya pripliv naselennya Syudi vtikali selyani z Volini i Podillya shukayuchi poryatunku vid feodalnogo gnitu yakij posilivsya pislya zaprovadzhennya u 1557 roci volochnoyi pomiri U 1576 roci vnaslidok napadu krimskih tatar selo znovu bulo zrujnovane a meshkanci zabrani v yasir Pislya Lyublinskoyi uniyi 1569 roku Demidiv perejshov pid koronu Polshi i vin stav korolivskim volodinnyam U reviziyi Kiyivskogo zamku 1570 roku selo nazvano duzhe zlidennim Selyani davali na korist voyevodi 4 dizhki medu ta kilka voziv sina V 1622 roci tut prozhivalo 28 piddanih U pershij polovini XVII stolittya miscevi selyani splachuvali na korist orendariv v rukah yakih perebuvalo selo 28 zlotih chinshu davali 28 mir vivsa na sumu 70 zlotih 5 dizhok medu na 122 zlotih Krim togo orendar mav viddavati na korist koroni 150 kip zhita na 112 zlotih i 150 kip vivsa na 93 zlotih sho takozh styaguvali z selyan Povstannya Hmelnickogo Misceve naselennya vzyalo aktivnu uchast u povstanni Bogdana Hmelnickogo 1648 1654 rr Vlitku 1648 roku selyani Demidova ozbroyivshis kosami ta kiyami pochali gromiti mayetki shlyahti Chastina z nih vlilasya do selyansko kozackogo vijska Bogdana Hmelnickogo Demidiv vizvolivsya vid polsko shlyahetskogo panuvannya i zgidno z reyestrom 1649 roku buv vklyuchenij do skladu Bilogorodskoyi sotni Kiyivskogo polku Za Andrusivskim peremir yam 1667 roku Demidiv zalishivsya pid vladoyu koroni Polskoyi Korol Yan II Kazimir podaruvav Demidiv na vichni chasi getmanu Pravoberezhnoyi Ukrayini Pavlu Teteri a cherez kilka rokiv selo perejshlo do ruk pribichnika polskoyi shlyahti kozackogo polkovnika V Iskrickogo Posilennya socialnogo gnitu viklikalo zrostannya nevdovolennya selyan yaki u kinci XVII stolittya aktivno pidtrimuvali vizvolnij ruh na Pravoberezhzhi U 1700 roci Demidiv uvijshov do skladu Dimerskogo starostva V pershij chverti XVIII stolittya selo perehodilo vid odnogo vlasnika do inshogo Najdovshe vono perebuvalo v rukah kiyivskogo kashtelyana Steckogo U 1723 roci Steckij domigsya perevedennya sela na stanovishe mistechka i distav dozvil na provedennya tut yarmarkiv Chasti zmini paniv kozhnij z yakih pragnuv oderzhati yaknajbilshe pributkiv suprovodilisya zrostannyam feodalnih povinnostej i posilennyam ekspluataciyi selyan U vidpovid na ce voni neodnorazovo pidnimalisya na borotbu proti gnobiteliv Shirokogo rozmahu v rajoni Demidova yak i skriz na Kiyivshini nabrav gajdamackij ruh U 1752 roci znachnij zagin gajdamakiv z yavivsya bilya mistechka i vchiniv napad na mayetki miscevoyi shlyahti Drugij podil Rechi Pospolitoyi Pislya okupaciyi Pravoberezhnoyi Ukrayini vnaslidok drugogo podilu Rechi Pospolitoyi Rosiyeyu Demidiv z 1796 roku uvijshov do skladu Kiyivskogo povitu Kiyivskoyi guberniyi Tyazhkim lishilosya stanovishe demidivskih selyan i pislya reformi skasuvannya kripactva v Rosijskij imperiyi 1861 roku Za ustavnoyu gramotoyu 187 revizkih dush mistechka oderzhali 89 desyatin prisadibnoyi zemli 896 desyatin ornoyi ta sinozhatej i 30 desyatin nepridatnoyi tobto 1015 desyatin Za zlidenni nadili v serednomu do 4 desyatin na dvir selyani mali splachuvati shoroku po 6 krb 40 kopijok groshima i vidroblyati po 37 dniv na korist pomishika Sinelnikova Do togo zh voni buli pozbavleni konche neobhidnih ugid Protestuyuchi proti grabizhnickoyi reformi selyani vidmovilisya pidpisati kabalnu ustavnu gramotu znishuvali mezhovi znaki mizh pomishickimi j selyanskimi zemlyami zabirali z polya pomishickij hlib U toj zhe chas miscevomu pomishikovi Sinelnikovu nalezhalo v mistechku ta navkolishnih selah majzhe 13 tis desyatin zemli Selyani Demidova vidguknulisya na podiyi revolyuciyi 1905 1907 rokiv U lipni 1906 roku voni pochali rubati ta vivoziti pomishickij lis Koli zh 30 lipnya syudi pribuv uryadnik i sprobuvav viyaviti uchasnikiv porubok ta vidibrati lis selyani jogo pobili i vignali Pid chas provedennya stolipinskoyi agrarnoyi reformi pomishik prodav chastinu svoyih zemel cherez selyanskij zemelnij bank Perevazhnu bilshist yiyi skupili zamozhni selyani vnaslidok chogo navkolo Demidova vinikli kurkulski hutori U 1912 roci v seli nalichuvalosya 192 gospodarstva yaki mali 1076 desyatin zemli Z nih 27 gospodarstvam nalezhalo po 7 i bilshe desyatin 24 po 5 7 desyatin 118 vid 1 do 5 desyatin 20 menshe desyatini i 3 buli zovsim bezzemelnimi Otzhe ponad 73 vidsotki selyanskih gospodarstv ne mali dostatnoyi kilkosti zemli Tim chasom miscevomu kurkulyu i lisopromislovcyu Vovku nalezhalo ponad 170 desyatin polovoyi zemli i 20 desyatin sadu Naselennya Demidova ne oderzhuvalo neobhidnoyi medichnoyi dopomogi Vsyu Dimersku volost do skladu yakoyi vin vhodiv obslugovuvav likar i 2 feldsheri Osvita bula nedostupna dlya bilshosti naselennya Na pochatku XX stolittya v Demidovi de nalichuvalosya 882 meshkanci diyala lishe cerkovnoparafiyalna shkola V nij odin uchitel navchav 50 ditej U 1916 roci na kozhni 4 cholovika 3 buli nepismenni Persha svitova ta gromadyanska vijna Na pochatku bereznya 1918 roku bilshoviki buli vibiti z mistechka nimeckimi vijskami yaki za pidtrimki ukrayinskih vijsk nastupali na shid za umovami Berestejskogo mirnogo dogovoru j takim chinom vidnovili poryadok v Ukrayinskij Derzhavi P Skoropadskogo Za pidtrimki rosijskih bilshovikiv tut buli stvoreni povstanski zagoni yaki u serpni pochali povstannya proti getmanskogo garnizonu v Dimeri Vono bulo zhorstoko pridushene nimeckimi vijskami sho pribuli z Kiyeva Za uchast u povstanni na demidivciv naklali veliku kontribuciyu blizko 500 pudiv hliba Pislya antigetmanskogo povstannya Demidiv zajnyali vijska Direktoriyi UNR ale vzhe na pochatku lyutogo 1919 roku jogo bulo zahopleno rosijskimi bilshovikami Vstanovlennya radyanskoyi vladi u seli vidbuvalosya v umovah borotbi proti povstanskih zagoniv yaki brali uchast v Kurenivskomu povstanni pid komanduvannyam Struka zavdyaki chomu vdalosya vidtyagnuti chastini Chervonoyi armiyi z ukrayinsko bilshovickogo frontu j na kilka dniv povernuti UNR vladu v Kiyevi U seli pochala robotu silska Rada sho provodila nadilennya zemleyu malozemelnih i bezzemelnih selyan Aktivno diyav revkom pid kerivnictvom yakogo bulo uspishno vikonano plan prodrozverstki nalagodzheno robotu shkoli tosho U veresni 1919 roku Demidiv zahopili bilogvardijski vijska denikinciv Z kvitnya 1920 roku tut diyala kushova partijna organizaciya yaka ob yednuvala bilshovikiv Demidova ta susidnih sil i nalichuvala 17 osib Vona provodila bilshovicku agitaciyu sered naselennya U kvitni 1920 roku obrali silsku Radu Na pochatku travnya 1920 roku bilshovicki represiyi v Demidovi buli perervani nastupom vijsk direktoriyi UNR razom iz polyakami Ale vzhe 15 chervnya v rezultati nastupu radyanskih vijsk Demidiv buv ostatochno zahoplenij bilshovikami 27 serpnya 1920 roku bulo stvoreno komnezam yakij ocholiv S M Kupriyenko Dolayuchi opir selyan komnezam pristupiv do pererozpodilu zemli i nadilennya neyu bidnoti Rozgornula diyalnist silrada Vona keruvala vidbudovoyu zrujnovanogo gospodarstva Z yiyi iniciativi provodilisya lisovi nasadzhennya Uspishno diyali miscevi meliorativni tovaristva yaki utvorilisya naprikinci 1922 roku Za yih dopomogoyu bulo osusheno blizko 300 desyatin bolotistih gruntiv Silrada kontrolyuvala robotu spozhivchogo kooperativnogo tovaristva sho viniklo u 1924 roci V Demidovi diyav medpunkt Pracyuvali pochatkova shkola de navchalosya ponad 70 ditej i kilka shkil dlya likvidaciyi nepismennosti sered doroslih U 1923 roci vidkrilasya hata chitalnya Pri nij diyali gurtki hudozhnoyi samodiyalnosti i biblioteka z knizhkovim fondom 1 tis primirnikiv Na pochatku 1924 roku u Demidovi stvorili komsomolsku organizaciyu a v 1930 roci zamist ob yednanoyi bilshovickoyi organizaciyi do yakoyi vhodili takozh komunisti Kozarovichiv i Birok stvorena okrema bilshovicka organizaciya Silrada razom z miscevimi bilshovikami provodili veliku robotu spryamovanu na vprovadzhennya kolektivizaciyi Z iniciativi komnezamu i silradi na kolishnih zemlyah zamozhnogo selyanina Vovka bulo organizovano tovaristvo spilnogo obrobitku zemli na bazi yakogo u zhovtni 1929 roku stvorili silskogospodarsku artil Peremoga Dlya dopomogi miscevim bilshovikam voseni 1930 roku Dimerskij rajkom partiyi napraviv u Demidiv na posadu direktora shkoli L L Vasilyeva Vin bagato zrobiv dlya provedennya kolektivizaciyi ta rozgortannya borotbi z kurkulstvom Na pochatku 1931 roku kolgosp Peremoga ob yednuvav uzhe 200 gospodarstv 13 tramnya 1931 nevidomi vchinili napad na L L Vasilyeva yakogo bulo tyazhko poraneno dvoma postrilami pid chas vistupu u silskij radi pislya chogo toj pomer protyagom kilkoh dniv Jogo pohoron peretvorivsya na demonstraciyu za kolgospnij ruh propagandistskij zahid proti zamozhnih selyan Kolgospu Peremoga bulo prisvoyeno im ya Vasilyeva a v centri sela de jogo pohovali bulo vstanovleno obelisk Kolgosp imeni Vasilyeva rik u rik zmicnyuvavsya Za nim bulo zakripleno 2190 ga zemli V gospodarstvi pobuduvali molochnu fermu v yakij nalichuvalosya 358 goliv hudobi svinofermu i vivcefermu Bulo rozvinuto viroshuvannya ovochiv u zakritomu i vidkritomu grunti U dvoh teplicyah majzhe protyagom vsogo roku zbirali svizhi ogirki pomidori cibulyu Tut diyav lonopererobnij punkt lisopilnij zavod mlin slyusarna i teslyarska majsterni Zaklali takozh 30 ga sadu Zavdyaki zavishenim normam virobnictva u kolgospi dobilisya visokih urozhayiv zernovih tehnichnih ta ovochevih kultur oderzhuvali znachnu kilkist moloka i m yasa Vrozhajnist pshenici na kolgospnih lanah stanovila 22 cnt zhita 17 cnt vivsa i yachmenyu 14 cnt kartopli 130 cnt z gektara Chimalo trudivnikiv dosyagli znachnih uspihiv Slavnij shlyah vid kolishnoyi batrachki do znatnoyi lankovoyi projshla P K Denisenko Nasliduyuchi priklad Mariyi Demchenko yiyi lanka v 1936 roci zibrala rekordnij vrozhaj kartopli po 390 cnt z gektara na ploshi 9 5 ga ta 853 cnt z okremoyi dilyanki rozmirom 1 ga Uryad visoko ociniv samoviddanu pracyu P K Denisenko nagorodivshi yiyi ordenom Trudovogo Chervonogo Prapora Lanka N F Melnichenko u 1938 roci zibrala po 337 cnt kartopli z gektara V 1938 roci svinarki kolgospu O M Kashka ta S M Kisil virostili po 16 porosyat vid kozhnoyi svinomatki Kolgosp u 1939 i 1940 rokah buv uchasnikom Vsesoyuznoyi silskogospodarskoyi vistavki V 1940 roci Golovnij vistavkovij komitet vidznachiv jogo diplomom 1 go stupenya groshovoyu premiyeyu v sumi 10 tis krb ta vidiliv legkovu avtomashinu 7 kolgospnikiv buli nagorodzheni medalyami VSGV Druga svitova vijna 3 pochatkom nimecko radyanskoyi vijni demidivci razom z usima radyanskimi narodami buli mobilizovani do lav radyanskoyi armiyi Pid kerivnictvom partijnoyi organizaciyi voni vzyali aktivnu uchast u budivnictvi oboronnih sporud Pislya zapeklih boyiv 24 serpnya 1941 roku nimecki vijska zahopili selo Pid chas nimeckoyi okupaciyi gitlerivci zakatuvali 17 meshkanciv sela sered yakih buli organizatori kolgospnogo budivnictva D O Karpenko O S Karpenko S M Kupriyenko T O Kupriyenko Na primusovi roboti do Nimechchini okupanti vivezli 130 yunakiv i divchat Nezvazhayuchi na zhorstokij okupacijnij rezhim demidivci z grudnya 1941 roku utvorili na teritoriyi Dimerskogo rajonu pidpilnu grupu pid kerivnictvom komunista G S Skotarenka yaka poshirila svoyu diyalnist i na Demidiv Do yiyi skladu vhodili demidivci V M Karpenko V T Denisenko V V Denisenko P V Procenko a takozh K I Edemskij poslanij z Kiyeva dlya organizaciyi u rajoni partizanskih grup U 1942 roci pidpilna organizaciya Arsenalec sho diyala na kiyivskomu zavodi Arsenal ohopila svoyim vplivom i Dimerskij rajon Vona napravila u Demidiv dlya pidpilnoyi roboti komunista V S Guryeyeva Dosvidchenij inzhener vin stav predstavnikom nimeckoyi firmi Karla Berle yaka distala pidryadi na vidbudovu mostiv Naprikinci 1942 roku V S Guryeyeva priznachili vikonrobom na budivnictvi dvoh mostiv cherez Irpin u rajoni Demidova Vin stvoriv pidpilnu grupu z vijskovopolonenih zignanih syudi dlya provedennya budivelnih robit Vnaslidok roboti pidpilnikiv cherez porushennya tehnichnih rozrahunkiv odin iz mostiv navesni 1943 roku dav osadku i vibuv z ladu Na lyutij 1943 roku v skladi grupi G S Skotarenka vzhe isnuvala okrema bojova pidpilno partizanska grupa Demidova organizatorami j kerivnikami yakoyi buli K I Edemskij i V S Guryeyev Grupa mala kulemeti gvintivki granati Pidpilniki rozpovsyudzhuvali zvedennya Radyanskogo informbyuro provodili propagandistsku robotu sered naselennya Pid kerivnictvom chleniv grupi yaki pracyuvali na kagatah u t zv obicinnomu gospodarstvi sela vzimku 1942 43 rokiv bulo navmisno zamorozheno 330 tonn kartopli i rozdano naselennyu 21 tonnu hliba ta 11 tonn sina Pidpilnikam aktivno dopomagali miscevi meshkanci yaki perehovuvali yih u sebe i sistematichno postachali yim prodovolstvo Na kvartiri M M Vakulenko zhili K I Edemskij i pevnij chas partizanskij zv yazkovij pid klichkoyu Grisha U zhitelki sela T V Kupriyenko z 1942 roku po serpen 1943 roku perebuvav V S Guryeyev 4 listopada 1943 roku chastini Chervonoyi armiyi vidbili Demidiv 242 meshkanci sela buli mobilizovani do lav Chervonoyi armiyi z nih 70 nagorodzheno ordenami j medalyami SRSR 137 demidivciv zaginulo pid chas vijni yih imena vikarbuvani na obelisku sho vstanovlenij v centri sela Pislya vidbittya mistechka naselennya bulo mobilizovane na vidbudovu zrujnovanogo gospodarstva Dolayuchi velichezni trudnoshi voni znovu buli zagnani u kolgosp Na dopomogu demidivcyam prijshla derzhava yaka nadislala zerno hudobu nadala groshovu poziku ZA partijnoyu direktivoyu z Ramenskogo rajonu Moskovskoyi oblasti do kolgospu imeni Vasilyeva bulo nadislano telic zavdyaki chomu bulo vidnovleno molochnu fermu U 1944 roci lanki O Rudnik ta X Melnichenko zibrali po 500 cnt kartopli z gektara Vnaslidok samoviddanoyi praci kolgospnikiv plan posivu ozimini buv perevikonanij Shvidkimi tempami jshla vidbudova kolgospnih primishen zokrema tvarinnickih ferm i parnikovogo gospodarstva Vzhe v 1944 roci kolgosp oderzhav 140 tis krb dohodu vid sadivnictva i 90 tis krb vid gorodnictva U zhovtni 1945 roku tut bulo stvoreno partijno kandidatsku grupu Velicheznu rol u zhitti Demidova malo osvoyennya zemel zaplavi richki Irpenya yake pochalosya v 1947 roci Demidivci razom z selyanami susidnih sil pid kerivnictvom inzheneriv Kiyivskogo trestu Ukrvodbud vkrili zaplavu merezheyu kanaliv sporudili liniyi elektroperedach vodonasosni stanciyi vstanovili doshuvalni ustanovki Togo roku kolgosp imeni Vasilyeva osushiv i opanuvav 234 ga zaplavnih zemel Na novih ploshah vin zibrav visokij vrozhaj i stav kolgospom miljonerom Zroslo parnikove gospodarstvo yake nalichuvalo 1200 ram Zmicnilo tvarinnictvo Kolgosp pobuduvav dlya trudivnikiv 185 zhitlovih budinkiv U 1950 roci lanka deputata Verhovnoyi Radi URSR G F Bidnenko zibrala po 519 cnt kartopli a lanka V I Karpenko po 543 cnt z gektara Za dosyagnennya u viroshuvanni ciyeyi kulturi 11 kolgospnikiv buli udostoyeni visokih uryadovih nagorod V cej chas u seli sporudili elektropidstanciyu nasosnu stanciyu rozshirili lisopilnij zavod vidkrili kilka majsteren Bulo vidnovleno robotu medpunktu Z kincya 1943 roku pochalisya zanyattya u serednij shkoli Aktivnu robotu rozgornuv silskij klub yakij stav odnim z krashih u rajoni Vidkrili biblioteku Naprikinci 1950 roku kolgosp imeni Vasilyeva ob yednavsya z kolgospom imeni Voroshilova s Guti Mezhigirskoyi Novij artili prisvoyili im ya V I Lenina Kolgosp mav ovochevo kartoplyano molochnij napryam Protyagom 1951 1958 rokiv vin posidav peredove misce sered gospodarstv rajonu Na fermah obladnanih novitnim ustatkuvannyam utrimuvalosya ponad 600 goliv velikoyi rogatoyi hudobi 750 svinej 200 ovec majzhe 2 6 tis shtuk ptici Rozvivalosya parnikovo teplichne gospodarstvo Z kozhnogo kvadratnogo metra teplic bulo zibrano po 151 7 kg ovochiv Valovij dohid kolgospu zris do 1 mln 343 tis krb Za dosyagnennya v rozvitku silskogospodarskogo virobnictva gospodarstvo v 1955 roci bralo uchast u Vsesoyuznij silskogospodarskij vistavci V nastupni roki kolgosp dosyag novih uspihiv Nadoyi vid odniyeyi korovi zrosli do 3638 kg na 100 ga silskogospodarskih ugid bulo oderzhano 354 5 cnt moloka 48 3 cnt m yasa v t ch 38 cnt svinini 2 Za samoviddanu pracyu znachna grupa demidivciv u 1957 roci oderzhala uryadovi nagorodi a lankovij L S Karpenko bulo prisvoyeno visoke zvannya Geroya Socialistichnoyi Praci Protyagom 1955 1957 rokiv virobnictvo m yasa ta pributki kolgospu zbilshilisya utrichi U 1958 roci kolgosp imeni Lenina vzyav uchast u Vistavci dosyagnen narodnogo gospodarstva SRSR i buv vidznachenij diplomom 2 go stupenya Golovu kolgospu I F Teslenka nagorodili Maloyu zolotoyu medallyu agronoma V M Tereshenka zootehnika T Yu Tkacha doyarku P G Sharikovu ta brigadira rilnichoyi brigadi M O Gordyeyeva malimi sribnimi medalyami VSGV3 Togo roku za osoblivi zaslugi v rozvitku silskogo gospodarstva rajonu zvannya Geroya Socialistichnoyi Praci udostoyenij pershij sekretar Kiyevo Svyatoshinskogo RK KP Ukrayini O O Sapuhin 1917 1970 Demidivskij kolgosp chasto vidviduvali rizni inozemni delegaciyi ta turisti yakih oznajomlyuvali z dosyagnennyami kolgospnogo virobnictva Na pochatku 1959 roku na bazi Demidivskogo ta Lyutizkogo kolgospiv bulo stvoreno radgosp Demidivskij yakij u 1961 roci perejmenuvali na radgosp imeni Vasilyeva Todi zh tut stvorili doslidno pokazove gospodarstvo Pri lanci Geroya Socialistichnoyi Praci L S Karpenko diyala shkola peredovogo dosvidu v yakij protyagom lyutogo bereznya 1961 roku navchalosya ponad 20 chleniv komsomolsko molodizhnih lanok z bagatoh kolgospiv i radgospiv rajonu Radgosp imeni Vasilyeva velike gospodarstvo za yakim zakripleno 3392 ga zemli v t ch 1657 ga ornoyi Zroshuvani zemli stanovlyat 426 ga U radgospnomu parnikovo teplichnomu gospodarstvi plosha teplic dorivnyuye 668 m pid plivkoyu 20 tis m parnikovih ram 13200 Shoroku radgosp imeni Vasilyeva viroblyaye blizko 5 tis tonn ovochiv U 1968 1969 rokah bulo oderzhano v serednomu po 152 cnt ovochiv i po 119 6 cnt kartopli a lanka J O Magdenko zibrala po 201 7 cnt kartopli z gektara Znachne misce v gospodarstvi posidaye i tvarinnictvo Pogoliv ya velikoyi rogatoyi hudobi zroslo do 1 5 tis goliv U 1969 roci na 100 ga silskogospodarskih ugid bulo virobleno po 1081 cnt moloka Mashinnij park radgospu nalichuye 32 traktori 9 kombajniv 46 avtomashin ta bagato inshoyi silskogospodarskoyi tehniki Sered pracivnikiv radgospu shiroko rozgornulosya socialistichne zmagannya za zvannya udarnikiv i kolektiviv komunistichnoyi praci Bagato trudivnikiv oderzhali visoki uryadovi nagorodi Ordenami Lenina nagorodzheno mehanizatora teper keruyuchogo viddilkom radgospu M O Magdenka ta doyarku P G Sharikovu Ordenom Trudovogo Chervonogo Prapora nagorodzheno doyarku G O Mamchenko ta direktora radgospu I F Teslenka ordenom Znak Poshani doyarku K I Kogtyevu brigadira parnikovodiv P K Opanasenka lankovu V I Karpenko golovnogo zootehnika L V Fastova U 1967 roci radgosp imeni Vasilyeva za visoki trudovi pokazniki buv nagorodzhenij pam yatnim Chervonim praporom CK KPRS Prezidiyi Verhovnoyi Radi SRSR Radi Ministriv SRSR ta VCRPS Vklyuchivshis u vsenarodne zmagannya na chest 100 littya vid dnya narodzhennya V I Lenina ta za gidnu zustrich XXIV z yizdu KPRS i XXIV z yizdu KP Ukrayini pracivniki radgospu vikonali vosmij p yatirichnij plan po virobnictvu fruktiv na 124 8 i m yasa na 120 2 Vsi ci dosyagnennya rezultat velikoyi roboti partijnoyi organizaciyi radgospu yaka nalichuye 164 osobi Komsomolciv u seli bulo 126 osib Z promislovih pidpriyemstv u Demidovi diyali zasolzavod z konservnim cehom sho vigotovlyaye do 1 mln banok konserviv na rik molokozavod yakij za dobu pereroblyaye ponad 20 tonn moloka i 8 tonn shodenno vidpravlyaye v Kiyiv zroshuvalna stanciya pilorama Za pislyavoyenni roki zdijsneno rekonstrukciyu Demidova Tut zbudovano ponad 500 novih ceglyanih kritih shiferom abo cherepiceyu budinkiv u yakih zhivut pracivniki radgospu Tilki protyagom 1967 1969 rr zvedeno 28 individualnih ta dva 16 kvartirni komunalni zhitlovi budinki Selo elektrifikovano i radiofikovano Zdijsneno takozh gazifikaciyu ta do bagatoh budinkiv provedeno vodyane opalennya V centri sela ye plosha navkolo yakoyi rozmistilisya budinki administrativnih ustanov ta gromadskih organizacij Vulici rozshireni i vporyadkovani Tut diyut silskij univermag specializovanij magazin mebliv gospodarski ta prodovolchi magazini kilka pobutovih majsteren Tovarooborot torgovelnoyi merezhi postijno zrostaye i u 1969 roci perevishiv 1 mln 88 tis karbovanciv Z medichnih zakladiv u Demidovi diyut likarnya na 35 lizhok pologovij budinok ambulatoriya yaka maye rentgenologichnij ta zuboproteznij kabineti i apteka V nih pracyuyut 22 specialisti z vishoyu ta serednoyu medichnoyu osvitoyu Veliki zrushennya vidbulisya i v galuzi osviti V Demidovi diyut serednya shkola vechirnya serednya shkola filiya muzichnoyi shkoli V nih navchayetsya 582 uchni i pracyuyut 32 vchiteli Bagato rokiv uspishno truditsya na nivi narodnoyi osviti zasluzhena vchitelka URSR L M Matyuk Dlya doshkilnyat stvoreno kombinat v yakomu vihovuyetsya 110 ditej Dobri tradiciyi roboti maye budinok kulturi Do 50 richchya Zhovtnevih podij dlya nogo bulo sporudzheno nove primishennya na 400 misc Pri budinku kulturi pracyuyut gurtki hudozhnoyi samodiyalnosti i kabinet politosviti U Demidovi ye biblioteka knizhkovij fond yakoyi stanovit 14 5 tis primirnikiv Veliku masovo politichnu robotu provodit silske viddilennya tovaristva Znannya yake ob yednuye 34 lektori Pislya vidnovlennya nezalezhnosti B 1992 roci selo perevedeno na centralizovane gazopostachannya 8 veresnya 2012 roku bulo vidkrito sportivnij kompleks Dinaz U 2015 roci u Demidovi buv vidkritij zoopark XII Misyaciv z plosheyu u 16 ga U zooparku meshkaye ponad 100 vidiv dikih i svijskih tvarin U zooparku bude vidkrita statuya vokalista i basista grupi Slayer Toma Arajyi Rosijske vtorgnennya 25 lyutogo 2022 roku u selo zajshli rosijski vijska 26 lyutogo zranku selo bulo povnistyu znestrumlene Na pochatku bereznya po centru sela buv nanesenij raketnij udar Todi zh ostatochno pripinilosya gazopostachannya sho viklikalo masovu stihijnu evakuaciyu miscevogo naselennya 1 kvitnya Demidiv perejshov pid kontrol ukrayinskih vijsk Cherez pidriv dambi ta mostu cherez richku Irpin zranku 25 lyutogo chastinu sela zatopilo meshkanciv evakuyuvali Pam yatki viznachni miscyaCerkva svyatogo Mihayila InfrastrukturaU seli ye medpunkt serednya shkola silskij budinok kulturi Vidomi lyudiKostyuchenko Oleksandr Andrijovich 1975 2014 ukrayinskij vijskovik starshij serzhant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Narodivsya u Demidovi Nozdrovska Irina Sergiyivna 1979 2017 ukrayinska pravozahisnicya pomichnicya nardepa Tetyani Chornovol VshanuvannyaSelo zgaduyetsya v romani A V Kuznecova Babin Yar PrimitkiDimerska selishna gromada Vishgorodskij rajon Kiyivska oblast s Demidiv socialdata org ua originalu za 7 kvitnya 2023 Procitovano 7 sichnya 2024 Znajti poshtovij indeks ukrposhta ua Ukrposhta originalu za 4 zhovtnya 2021 Procitovano 7 sichnya 2024 Prognoz pogodi v seli Demidiv weather in ua Pogoda v Ukrayini originalu za 4 chervnya 2023 Procitovano 7 sichnya 2024 IMSU 1971 Demidow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1880 T I S 952 pol https noizr com Arhiv originalu za 3 veresnya 2017 Procitovano 2017 05 02 Demidiv s cdiak archives gov ua CDIAK originalu za 30 travnya 2023 Procitovano 7 sichnya 2024 DzherelaA P Gricenko S V Savchenko Demidiv Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR v 26 t Kiyivska oblast Red kol toma Rudich F M gol redkol Bakumenko P I Bachinskij P P Borsh Yu F Guslistij K G Kononenko V I Korolov B I zast gol redkol Majstrenko A A vidp sekr redkol Makarenko G K Marchenko M I Panin Ya G Petrenko M 3 Pshenichnij G S Sazhenyuk S N Sergiyenko G Ya Slabyeyev I S Tiholaz G A Shevchenko F P Shmorgun P M AN URSR Institut istoriyi Kiyiv Golovna redakciya URE AN URSR 1971 S 392 399 Demidow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1880 T I S 952 pol PosilannyaSelo Demidiv Kiyivska oblast Vishgorodskij rajon Dimerska teritorialna gromada decentralization gov ua Procitovano 7 sichnya 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Oleksandr Homenko 4 travnya 2022 Zate voni ne dijshli do Kiyeva Yak zhivut selyani u zatoplenomu vijnoyu Demidovi fotoreportazh hromadske ua Gromadske telebachennya originalu za 6 kvitnya 2023 Procitovano 7 sichnya 2024 Lana Samohvalova 5 kvitnya 2023 Demidiv yak zhive selo yake stalo vodnim rubezhem dlya voroga ukrinform ua Ukrinform originalu za 16 travnya 2023 Procitovano 7 sichnya 2024 U Demidovi na Kiyivshini pochalisya roboti z vidnovlennya zrujnovanogo mostu foto video kievvlast com ua Internet vidannya KiyivVlada 8 lipnya 2022 originalu za 15 kvitnya 2023 Procitovano 7 sichnya 2024 Ce nezavershena stattya z geografiyi Kiyivskoyi oblasti Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi