Бори́с Рома́нович Гми́ря (23 липня [5 серпня] 1903 Лебедин, Харківська губернія — 1 серпня 1969, Київ, Українська РСР, СРСР) — український оперний і камерний співак (бас). Народний артист СРСР (1951), лауреат Сталінської премії (1952).
Гмиря Борис Романович | |
---|---|
| |
Основна інформація | |
Дата народження | 23 липня (5 серпня) 1903 |
Місце народження | Лебедин, Харківська губернія, Російська імперія[1] |
Дата смерті | 1 серпня 1969[1][2] (66 років) або 1 вересня 1969[3] (66 років) |
Місце смерті | Київ, Українська РСР, СРСР[1] |
Поховання | Байкове кладовище |
Громадянство | Російська імперія, УНР і СРСР |
Професії | оперний співак |
Освіта | Харківський національний університет будівництва та архітектури |
Співацький голос | бас-баритон |
Нагороди | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDFOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmY3pVek5DNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RVM1JoYlhCZmIyWmZWV3R5WVdsdVpWOXpOVE0wTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Життєпис
Народився 1903 року в Лебедині (нині Сумська область, Україна) в бідній, багатодітній родині. Батько був майстром складати печі, мати — швачкою.
У 11 років, після закінчення початкової школи, іде працювати. Був підсобником у батька на будівництві, хлопчиком на побігеньках у суді, чорноробом на суднобудівному заводі і вантажником — у Севастополі, матросом і кочегаром на торгівельних пароплавах.
Під час Голодомору 1932—1933 років померли батько та сестра Гмирі, а матір співак дивом врятував.
У 1930 році вступив до Харківського інженерно-будівельного інституту, який закінчив з відзнакою у 1935 році.
У 1935—1936 роках — аспірант Харківського науково-дослідного інституту споруд. Встиг написати наукову статтю.
На четвертому курсі Гмирю запросили на прослуховування до консерваторії. Гмиря, як виняток, отримав право навчатися у двох вузах одночасно.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEzTDBkdGVYSnFZVTFsYlc4dWFuQm5Mekl5TUhCNExVZHRlWEpxWVUxbGJXOHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
У 1939 році теж з відзнакою закінчив Харківську консерваторію. Навчався вокалу у відомого педагога Павла Голубєва, учня славнозвісного Федеріко Бугамеллі. Водночас (від 1936) став виступати на сцені Харківського оперного театру.
У 1939—1957 роках працював у Київському театрі опери та балету (з перервою). Від 19 вересня 1943 до 1 червня 1944 року працював у Кам'янці-Подільському: спочатку в переведеному сюди німцями Полтавському музично-драматичному театрі, а після приходу Червоної армії — у міському музично-драматичному театрі.
У 1962 році до Бориса Гмирі звертався Д. Шостакович з проханням заспівати на прем'єрі його 13-ї симфонії, проте Б. Гмиря відмовився, остерігаючись осуду партійних керівників.
Помер Борис Гмиря 1 серпня 1969 року. Похований на Байковому цвинтарі в Києві (ділянка № 1). В 1979 році встановлено надгробок (граніт; скульптор Ксанфій Кузнецов, архітектор Василь Гнєздилов за кошт дружини Гмирі Віри Августівни (ЦК КПУ відмовило у виділенні з держбюджету необхідної суми коштів).
Характеристика
Мав голос широкого діапазону, безмежних виражальних можливостей, м'якого, красивого тембру; Є співаком високої вокальної культури, неперевершеним виконавцем українських, російських та західних романсів. Гастролював за кордоном, але тільки в країнах колишнього соцтабору. До розвинутих країн співака радянська влада не випускала через виступи Б. Гмирі перед німцями на окупованій території під час війни. Працюючи в Київському оперному театрі, співак зазнавав постійних утисків. Замість басових партій йому доручали виконувати партії для баритона та тенора. Врешті-решт, його змусили взагалі залишити Київський оперний. До кінця життя співак концертував.
На гастролях часто виконував українські народні пісні та твори на вірші Т. Г. Шевченка. Зокрема, в Китаї чотири рази виконував на біс «Реве та стогне Дніпр широкий». На одній із пресконференцій в Шанхаї Гмиря поцікавився, чому китайським слухачам так сподобалася саме ця пісня і почув вражаючу відповідь: «В цій пісні Ви не тільки образно й барвисто передали красу вашого краю, а й поетичну душу українського народу, злиту воєдино з чудовою природою України». Концерти на вірші Т. Г. Шевченка Гмиря виконував у Москві, Ленінграді, Ризі, Празі та у інших містах і селах України. Саме в Росії звучали «Учітеся, брати мої», «Зацвіла в долині», «Така її доля», «Думи мої», «Гей, літа орел», «Мені однаково» (цей твір для І. С. Козловського, який жив у Москві для нього був політично небезпечним) і так всі 24 твори «Кобзаря».
Сенченко Л. І., професор, 1998.
![]() | З вражаючою драматичною силою звучала у Бориса Гмирі фраза: «В Україну ідіть, діти.., а я тут загину». В ласкаве і широке «а» у слові «Україну» співак вкладав усю свою національну свідомість і любов до Батьківщини. Буква «и» в слові «загину» вимовлялась ним глибоко-густим тембром і трагічним тоном. Всі, кому пощастило слухати мистецтво Бориса Гмирі, не могли не дивуватися легкості (і це у баса), пружності та еластичності артикуляції, виразності роботи губ, язика, дихання, що були завжди в ідеальному співвідношенні. Під час співу робота органів мови у Гмирі була природною і технічно бездоганною, він без жодних зусиль «говорив-співав» у різних ситуаціях. | ![]() |
Нестеренко Є. Є., російський співак, 1980:
![]() |
| ![]() |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3THlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ1F5VkVNU1U0UWlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNFJsOGxSREFsUWtNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJEQWxRakFsUkRFbE9FWmZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9VRWxSREFsUWpnbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREFsUWpVdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1U1TXlWRU1DVkNReVZFTVNVNFFpVkVNU1U0TUNWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrTWxSREFsUWpVbFJEQWxRa01sUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRamdsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJERWxPRVpmSlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxPVUVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Гмиря не уявляв свого життя і творчості за межами України — не спокусився на неймовірно вигідні пропозиції жити і працювати в Москві, Ленінграді, Парижі чи Нью-Йорку. І на це звертали і звертають увагу видатні діячі культури.
Давид Бухін, диригент симфонічного оркестру, Санкт-Петербург, 1998 рік:
![]() |
| ![]() |
У власному перекладі з французької і німецької мов українською виконував «Елегію» Ж. Масне і «Серенаду» Ф. Шуберта. Коли його питали, чи можливо виконувати світову класику українською мовою відповідав: «Не тільки можливо, а й треба. Мова українська, як й італійська, вокально та милозвучно стоїть на першому місці у світі…»
Мріяв про українські варіанти «Зимової подорожі» Ф. Шуберта, всіх творів на музику П. Чайковського. З цього приводу звертався до відомих українських поетів В. Сосюри, О. Новицького, І. Пучка та ін., але всі їхні переклади забракував, а самому здійснити це забракло часу — він раптово помер.
Його учнями себе вважають М. Гяуров, М. Гюзелєв, Є. Нестеренко та інші.
ЮНЕСКО в своєму Посланні від 11.09.2003 р. констатувало: «…Гмиря відомий як „Борис Великий“ і його величний бас визнаний як унікальний феномен, що належить не лише Україні, а й світовій культурі в цілому. …Його філософські та епістолярні праці також становлять велику цінність для світової культури…».
Репертуар
- Понад 600 камерних творів:
- 300 українських народних пісень і романсів
- 204 російських народних пісень і романсів. На знамениті концерти і вистави Гмирі в Москві артисти МХАТу «шли слушать изумительную русскую речь Гмыри»
- понад 100 західних пісень і романсів
- 44 оперні партії української, російської та західної класики.
- 85 фрагментів із вокально-сценічних і симфонічних творів.
- 30 трансляційних концертів.
- 24 твори на вірші Т. Г. Шевченка. Гмиря — перший, і до того часу єдиний співак, який підготував цілу концертну програму з музичних творів на вірші Т.Шевченка і виконав її у найкращих концертних залах колишнього СРСР, за кордоном та записав на платівки. У 2000 році Фондом Гмирі випущений CD «Борис Гмиря Великому Кобзареві», а в 2011 — його перевидано і доповнено під назвою «Борис Гмиря. Великий Кобзар у серці моїм».
- Знявся в фільмі-опері «Наймичка» (Трохим, 1964 р.).
Основні партії
- Тарас Бульба («Тарас Бульба» Миколи Лисенка).
- Трохим («Наймичка» Михайла Вериківського).
- Максим Кривоніс («Богдан Хмельницький»Данькевич Костянтин Федорович).
- Рущак («Мілана» Майборода Георгій Іларіонович).
- Султан («Запорожець за Дунаєм» Гулак-Артемовський Семен Степанович).
- Цар Борис («Борис Годунов» Мусоргський Модест Петрович).
- Сусанін («Іван Сусанін» («Життя за царя») Михайла Глінки).
- Мельник («Русалка» Олександра Даргомижського).
- Мефістофель («Фауст» ).
- Нілаканта («Лакме» Деліб Лео).
- Дон Базіліо («Севільський цирульник» Джакомо Россіні).
Вокальні цикли
- «Зимова подорож» Франца Шуберта (24 пісні).
- «Пісні й танці смерті» Модеста Мусоргського (4 твори).
- «Перські пісні» Антона Рубінштейна(12 пісень).
- «П'ятиденка» тв. 98 Дмитра Шостаковича.(5 творів)
- «Серце поета» Едварда Гріга (9 творів).
Записи
Протягом 1945—1982 рр. в колишньому СРСР (фірма «Мелодія», Москва) було випущено 7 мільярдів платівок із записами Б. Гмирі.
У 80-х роках ХХ ст. фірма «Мелодія» разом із французькою фірмою випускала серію платівок під рубрикою «Из сокровищницы мирового исполнительского искусства», в якій Україну представляв лише Борис Гмиря.
Фондом Бориса Гмирі випущено 15 CD із записами співака. Підготовлені ще 5, а всього буде випущено 45 різноманітних CD-дисків.
Епістолярна спадщина
- 150 рукописів науково-популярних і мистецьких статей.
- 8 зошитів-щоденників обсягом 1865 сторінок(1939—1969). Опубліковані в 2010, обсяг 890 стор.
- 7 тисяч листів в яких і Гмиря і шанувальники роздумовують над значенням і призначенням високого класичного мистецтва в духовному розвитку людини, суспільства
- 3,5 тис. офіційних, творчих та протестних листів. Сьогодні — це звинувачувальні акти урядовцям та бездарним артистам, режисерам і «колегам», які жорстоко й підло цькували генія, що й призвело до передчасної смерті.
Відзнаки
- 1939 — лавреат Всесоюзного конкурсу вокалістів (друга премія).
- 1951 — народний артист СРСР.
- 1952 — лавреат Сталінської премії.
- 1960 року нагороджено орденом Леніна.
- У 1962 році ім'я Бориса Гмирі внесено до престижної Міжнародної енциклопедії «Who is who».
Пам'ять
З 2004 року в Києві засновано Міжнародний конкурс вокалістів імені Бориса Гмирі. Ім'ям Б. Гмирі названі вулиці в Києві, Бучі, Харкові, Сумах, Чернігові, Алевську. Квартира, в якій жив Б. Гмиря на вулиці Хрещатик, зберігається прижиттєвий інтер'єр, особисті речі, проводяться музичні вечори.
Ім'ям Гмирі названі музичні школи в Дніпрі, Лебедині, Харкові, Полтаві. З іменем Гмирі щорічно відбуваються дитячо-юнацькі фестивалі і конкурси в Дніпрі, Лебедині, Сумах.
У 2003 році до 100-річчя від дня народження співака Національний Банк України випустив ювілейну монету, а Укрпошта — марку і конверти.
2010 року опубліковано унікальне видання «Борис Гмыря. Дневники*Щоденники.1936-1969», упорядник і автор супровідних текстів Г.Принц. Вид-во «Фоліо», Харків, обсяг 55 д.а.
Архівні документи Бориса Гмирі зберігаються у Центральному державному архіві-музеї літератури і мистецтва України (ЦДАМЛМ України). Документи особового фонду Бориса Гмирі № 443 були передані до ЦДАМЛМ України ним особисто 31 травня 1968 р. та у 1980-х рр. його дружиною Вірою Гмирею-Нові. Фонд налічує 64 од. зб. у складі 1 опису за 1920-1980 рр. Документи фонду всебічно репрезентують творчу діяльність Бориса Гмирі як оперного і камерного співака.
Примітки
- Гмыря Борис Романович // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Find a Grave — 1996.
- Бражніченко С. О. (2018). (PDF). Харків: Курсор. с. 149—156. Архів оригіналу (PDF) за 30 січня 2021. Процитовано 14 березня 2020.
- Wilson, Elizabeth, Shostakovich: A Life Remembered, Second Edition (Princeton, New Jersey: Princeton University Press, 1994, 2006) — c.403
- Київ: Енциклопедичний довідник / за редакцією А. В. Кудрицького. — К. : Головна редакція Української радянської енциклопедії, 1981. — 736 с., іл.
- Про Міжнародний конкурс вокалістів імені Бориса Гмирі. kmu.gov.ua. оригіналу за 6 серпня 2021. Процитовано 19 лютого 2021.
- Фонд Бориса Гмирі. Квартира-музей. hmyria.com. оригіналу за 6 серпня 2021. Процитовано 19 лютого 2021.
Література
- Архімович Л. Б. Борис Гмиря (в оперному репертуарі). — К., 1981.
- Атаманюк А. Назустріч 1 Травня // Бюлетень Кам'янець-Подільського міськкому КП(б)У та виконкому міської Ради депутатів трудящих. — 1944. — 29 квітня. — С. 2.
- Бондарчук П. М. Гмиря Борис Романович [ 18 січня 2017 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України. — Т. 2. — К., 2005. — С. 126.
- Борис Гмиря. — К., 1975.
- Борисевич Сергій. Борис Гмиря у нашому місті: Архівні знахідки // Подолянин плюс (Кам'янець-Подільський). — 1994. — 23 серпня. — С. 1.
- Великий Борис // Мельничук Георгій. 1000 незабутніх імен України. — К. : Школа, 2005. — С. 217—219.
- Гмиря Борис // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .. Словникова частина. — Т. 1. — С. 389.
- Гмиря Борис Романович // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1979. — Т. 3 : Гердан — Електрографія. — С. 69.. — 2-е видання. — Т. 3. — К., 1979. — С. 69.
- Гмиря Борис Романович // Митці України: Енциклопедичний довідник. — К., 1992. — С. 164–165.
- Гмиря Борис Романович // Мистецтво України: Біографічний довідник. — К., 1997. — С. 156.
- Голубев П. В. Борис Романович Гмыря. — М., 1959.
- Жадько В. О. Некрополь на Байковій горі. — К., 2008. — С. 67, 114—116, 162, 267.
- Жадько В. О. Український некрополь. — К., 2005. — С. 154.
- І. М. Концерти театру // Бюлетень Кам'янець-Подільського міськкому КП(б)У та виконкому міської Ради депутатів трудящих. — 1944. — 12 квітня. — С. 2.
- Кириченко Т. О. Борис Романович Гмиря. — К., 1958.
- Стебун И. Борис Романович Гмыря — народный артист СССР. — К., 1960. (рос.)
Посилання
- Гмиря Борис Романович // Українська музична енциклопедія. Т. 1: [А – Д] / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2006. — С. 471-472.
- Гмиря Борис на сайті «Золотий Фонд української естради» [ 14 травня 2016 у Wayback Machine.]
- Геній серед тернів. Віктор Король, Персонал плюс,5-04-2-11 [ 29 травня 2013 у Wayback Machine.]
- Сайт Фонду Бориса Гмирі [ 19 лютого 2019 у Wayback Machine.]
- Бахарева Таисия. Приказ вывезти Бориса Гмырю [ 10 лютого 2007 у Wayback Machine.]
- Другий Міжнародний конкурс вокалістів ім. Б.Гмирі. Україна, Київ, 14-23 жовтня, Національна філармонія, Національна музична академія ім. П.Чайковського[недоступне посилання з липня 2019]
- Фонд Бориса Гмирі. Про Гмирю, Діяльність фонду, керівництво фонду, Україна, м. Київ [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Борис Великий. Газета «День» № 136, 6 серпня 2009 [ 6 жовтня 2011 у Wayback Machine.]
- Штогрін І. Чому українському генію Борису Гмирі немає навіть пам'ятника? / Ірина Штогрін // Радіо Свобода. — 2018. — 5 серпня. [ 6 серпня 2018 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bori s Roma novich Gmi rya 23 lipnya 5 serpnya 1903 19030805 Lebedin Harkivska guberniya 1 serpnya 1969 Kiyiv Ukrayinska RSR SRSR ukrayinskij opernij i kamernij spivak bas Narodnij artist SRSR 1951 laureat Stalinskoyi premiyi 1952 Gmirya Boris RomanovichZobrazhennyaOsnovna informaciyaData narodzhennya 23 lipnya 5 serpnya 1903Misce narodzhennya Lebedin Harkivska guberniya Rosijska imperiya 1 Data smerti 1 serpnya 1969 1969 08 01 1 2 66 rokiv abo 1 veresnya 1969 1969 09 01 3 66 rokiv Misce smerti Kiyiv Ukrayinska RSR SRSR 1 Pohovannya Bajkove kladovisheGromadyanstvo Rosijska imperiya UNR i SRSRProfesiyi opernij spivakOsvita Harkivskij nacionalnij universitet budivnictva ta arhitekturiSpivackij golos bas baritonNagorodi Fajli u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Gmirya Na vitchiznyanij marciZhittyepisNarodivsya 1903 roku v Lebedini nini Sumska oblast Ukrayina v bidnij bagatoditnij rodini Batko buv majstrom skladati pechi mati shvachkoyu U 11 rokiv pislya zakinchennya pochatkovoyi shkoli ide pracyuvati Buv pidsobnikom u batka na budivnictvi hlopchikom na pobigenkah u sudi chornorobom na sudnobudivnomu zavodi i vantazhnikom u Sevastopoli matrosom i kochegarom na torgivelnih paroplavah Pid chas Golodomoru 1932 1933 rokiv pomerli batko ta sestra Gmiri a matir spivak divom vryatuvav U 1930 roci vstupiv do Harkivskogo inzhenerno budivelnogo institutu yakij zakinchiv z vidznakoyu u 1935 roci U 1935 1936 rokah aspirant Harkivskogo naukovo doslidnogo institutu sporud Vstig napisati naukovu stattyu Na chetvertomu kursi Gmiryu zaprosili na prosluhovuvannya do konservatoriyi Gmirya yak vinyatok otrimav pravo navchatisya u dvoh vuzah odnochasno Memorialna doshka v Harkivskomu universiteti mistectv U 1939 roci tezh z vidznakoyu zakinchiv Harkivsku konservatoriyu Navchavsya vokalu u vidomogo pedagoga Pavla Golubyeva uchnya slavnozvisnogo Federiko Bugamelli Vodnochas vid 1936 stav vistupati na sceni Harkivskogo opernogo teatru U 1939 1957 rokah pracyuvav u Kiyivskomu teatri operi ta baletu z perervoyu Vid 19 veresnya 1943 do 1 chervnya 1944 roku pracyuvav u Kam yanci Podilskomu spochatku v perevedenomu syudi nimcyami Poltavskomu muzichno dramatichnomu teatri a pislya prihodu Chervonoyi armiyi u miskomu muzichno dramatichnomu teatri U 1962 roci do Borisa Gmiri zvertavsya D Shostakovich z prohannyam zaspivati na prem yeri jogo 13 yi simfoniyi prote B Gmirya vidmovivsya osterigayuchis osudu partijnih kerivnikiv Nadgrobok Borisa Gmiri Pomer Boris Gmirya 1 serpnya 1969 roku Pohovanij na Bajkovomu cvintari v Kiyevi dilyanka 1 V 1979 roci vstanovleno nadgrobok granit skulptor Ksanfij Kuznecov arhitektor Vasil Gnyezdilov za kosht druzhini Gmiri Viri Avgustivni CK KPU vidmovilo u vidilenni z derzhbyudzhetu neobhidnoyi sumi koshtiv HarakteristikaMav golos shirokogo diapazonu bezmezhnih virazhalnih mozhlivostej m yakogo krasivogo tembru Ye spivakom visokoyi vokalnoyi kulturi neperevershenim vikonavcem ukrayinskih rosijskih ta zahidnih romansiv Gastrolyuvav za kordonom ale tilki v krayinah kolishnogo soctaboru Do rozvinutih krayin spivaka radyanska vlada ne vipuskala cherez vistupi B Gmiri pered nimcyami na okupovanij teritoriyi pid chas vijni Pracyuyuchi v Kiyivskomu opernomu teatri spivak zaznavav postijnih utiskiv Zamist basovih partij jomu doruchali vikonuvati partiyi dlya baritona ta tenora Vreshti resht jogo zmusili vzagali zalishiti Kiyivskij opernij Do kincya zhittya spivak koncertuvav Na gastrolyah chasto vikonuvav ukrayinski narodni pisni ta tvori na virshi T G Shevchenka Zokrema v Kitayi chotiri razi vikonuvav na bis Reve ta stogne Dnipr shirokij Na odnij iz preskonferencij v Shanhayi Gmirya pocikavivsya chomu kitajskim sluhacham tak spodobalasya same cya pisnya i pochuv vrazhayuchu vidpovid V cij pisni Vi ne tilki obrazno j barvisto peredali krasu vashogo krayu a j poetichnu dushu ukrayinskogo narodu zlitu voyedino z chudovoyu prirodoyu Ukrayini Koncerti na virshi T G Shevchenka Gmirya vikonuvav u Moskvi Leningradi Rizi Prazi ta u inshih mistah i selah Ukrayini Same v Rosiyi zvuchali Uchitesya brati moyi Zacvila v dolini Taka yiyi dolya Dumi moyi Gej lita orel Meni odnakovo cej tvir dlya I S Kozlovskogo yakij zhiv u Moskvi dlya nogo buv politichno nebezpechnim i tak vsi 24 tvori Kobzarya Senchenko L I profesor 1998 Z vrazhayuchoyu dramatichnoyu siloyu zvuchala u Borisa Gmiri fraza V Ukrayinu idit diti a ya tut zaginu V laskave i shiroke a u slovi Ukrayinu spivak vkladav usyu svoyu nacionalnu svidomist i lyubov do Batkivshini Bukva i v slovi zaginu vimovlyalas nim gliboko gustim tembrom i tragichnim tonom Vsi komu poshastilo sluhati mistectvo Borisa Gmiri ne mogli ne divuvatisya legkosti i ce u basa pruzhnosti ta elastichnosti artikulyaciyi viraznosti roboti gub yazika dihannya sho buli zavzhdi v idealnomu spivvidnoshenni Pid chas spivu robota organiv movi u Gmiri bula prirodnoyu i tehnichno bezdogannoyu vin bez zhodnih zusil govoriv spivav u riznih situaciyah Nesterenko Ye Ye rosijskij spivak 1980 Ya buv na koncerti v Leningradi v yakomu Gmirya vikonuvav tvori Tarasa Grigorovicha V yakijs moment vihodit ne veducha a sam Boris Romanovich i svoyim m yakim oksamitovim golosom ogoloshuye Dumi moyi dumi moyi z komentarem Cej virsh Taras Shevchenko napisav tut u Peterburzi v 1839 roci V nomu vin z nadzvichajnoyu siloyu viraziv svoyu lyubov i tugu za ridnoyu Ukrayinoyu i svoyu beznadijnist znovu pobuvati v ridnih miscyah A potim polilasya cya tuga i beznadijnist tak sho zal plakav a ya povik ne zabudu ce vikonannya Gmireyu Potim ya kupiv plativku i bezperestanku sluhav jogo Shevchenkovi Dumi Tak Shevchenkovi tvori bilshe nihto ne vikonuvav ta navryad chi koli nebud i vikonaye Memorialna doshka Borisu Gmiri na vulici Hreshatik 15 v Kiyevi Gmirya ne uyavlyav svogo zhittya i tvorchosti za mezhami Ukrayini ne spokusivsya na nejmovirno vigidni propoziciyi zhiti i pracyuvati v Moskvi Leningradi Parizhi chi Nyu Jorku I na ce zvertali i zvertayut uvagu vidatni diyachi kulturi David Buhin dirigent simfonichnogo orkestru Sankt Peterburg 1998 rik Prozhivi svoj yarkij vek Boris Gmyrya v otdelno vzyatoj evropejskoj pust malenkoj strane on stal by svyatym eshe pri zhizni Da i byla by ona kuda dolshe i schastlivej No pravda vopros pelos li by tak etomu redchajshemu cheloveku Ved partituroj emu stala strashnaya i shemyashaya istoriya ukraincev mirovogo naroda rodivshego ego na stradaniya i pamyat o sebe Gmyrya gigant bezdna On poslan Ukraine kak nacionalnaya ideya Schaste chto u Borisa Romanovicha est duhovnaya doch Ganna Princ U vlasnomu perekladi z francuzkoyi i nimeckoyi mov ukrayinskoyu vikonuvav Elegiyu Zh Masne i Serenadu F Shuberta Koli jogo pitali chi mozhlivo vikonuvati svitovu klasiku ukrayinskoyu movoyu vidpovidav Ne tilki mozhlivo a j treba Mova ukrayinska yak j italijska vokalno ta milozvuchno stoyit na pershomu misci u sviti Mriyav pro ukrayinski varianti Zimovoyi podorozhi F Shuberta vsih tvoriv na muziku P Chajkovskogo Z cogo privodu zvertavsya do vidomih ukrayinskih poetiv V Sosyuri O Novickogo I Puchka ta in ale vsi yihni perekladi zabrakuvav a samomu zdijsniti ce zabraklo chasu vin raptovo pomer Jogo uchnyami sebe vvazhayut M Gyaurov M Gyuzelyev Ye Nesterenko ta inshi YuNESKO v svoyemu Poslanni vid 11 09 2003 r konstatuvalo Gmirya vidomij yak Boris Velikij i jogo velichnij bas viznanij yak unikalnij fenomen sho nalezhit ne lishe Ukrayini a j svitovij kulturi v cilomu Jogo filosofski ta epistolyarni praci takozh stanovlyat veliku cinnist dlya svitovoyi kulturi RepertuarPonad 600 kamernih tvoriv 300 ukrayinskih narodnih pisen i romansiv 204 rosijskih narodnih pisen i romansiv Na znameniti koncerti i vistavi Gmiri v Moskvi artisti MHATu shli slushat izumitelnuyu russkuyu rech Gmyri ponad 100 zahidnih pisen i romansiv 44 operni partiyi ukrayinskoyi rosijskoyi ta zahidnoyi klasiki 85 fragmentiv iz vokalno scenichnih i simfonichnih tvoriv 30 translyacijnih koncertiv 24 tvori na virshi T G Shevchenka Gmirya pershij i do togo chasu yedinij spivak yakij pidgotuvav cilu koncertnu programu z muzichnih tvoriv na virshi T Shevchenka i vikonav yiyi u najkrashih koncertnih zalah kolishnogo SRSR za kordonom ta zapisav na plativki U 2000 roci Fondom Gmiri vipushenij CD Boris Gmirya Velikomu Kobzarevi a v 2011 jogo perevidano i dopovneno pid nazvoyu Boris Gmirya Velikij Kobzar u serci moyim Znyavsya v filmi operi Najmichka Trohim 1964 r Osnovni partiyi Taras Bulba Taras Bulba Mikoli Lisenka Trohim Najmichka Mihajla Verikivskogo Maksim Krivonis Bogdan Hmelnickij Dankevich Kostyantin Fedorovich Rushak Milana Majboroda Georgij Ilarionovich Sultan Zaporozhec za Dunayem Gulak Artemovskij Semen Stepanovich Car Boris Boris Godunov Musorgskij Modest Petrovich Susanin Ivan Susanin Zhittya za carya Mihajla Glinki Melnik Rusalka Oleksandra Dargomizhskogo Mefistofel Faust Nilakanta Lakme Delib Leo Don Bazilio Sevilskij cirulnik Dzhakomo Rossini Vokalni cikli Zimova podorozh Franca Shuberta 24 pisni Pisni j tanci smerti Modesta Musorgskogo 4 tvori Perski pisni Antona Rubinshtejna 12 pisen P yatidenka tv 98 Dmitra Shostakovicha 5 tvoriv Serce poeta Edvarda Griga 9 tvoriv Zapisi Protyagom 1945 1982 rr v kolishnomu SRSR firma Melodiya Moskva bulo vipusheno 7 milyardiv plativok iz zapisami B Gmiri U 80 h rokah HH st firma Melodiya razom iz francuzkoyu firmoyu vipuskala seriyu plativok pid rubrikoyu Iz sokrovishnicy mirovogo ispolnitelskogo iskusstva v yakij Ukrayinu predstavlyav lishe Boris Gmirya Fondom Borisa Gmiri vipusheno 15 CD iz zapisami spivaka Pidgotovleni she 5 a vsogo bude vipusheno 45 riznomanitnih CD diskiv Epistolyarna spadshina150 rukopisiv naukovo populyarnih i misteckih statej 8 zoshitiv shodennikiv obsyagom 1865 storinok 1939 1969 Opublikovani v 2010 obsyag 890 stor 7 tisyach listiv v yakih i Gmirya i shanuvalniki rozdumovuyut nad znachennyam i priznachennyam visokogo klasichnogo mistectva v duhovnomu rozvitku lyudini suspilstva 3 5 tis oficijnih tvorchih ta protestnih listiv Sogodni ce zvinuvachuvalni akti uryadovcyam ta bezdarnim artistam rezhiseram i kolegam yaki zhorstoko j pidlo ckuvali geniya sho j prizvelo do peredchasnoyi smerti Pam yatna moneta Boris Gmirya Vidznaki1939 lavreat Vsesoyuznogo konkursu vokalistiv druga premiya 1951 narodnij artist SRSR 1952 lavreat Stalinskoyi premiyi 1960 roku nagorodzheno ordenom Lenina U 1962 roci im ya Borisa Gmiri vneseno do prestizhnoyi Mizhnarodnoyi enciklopediyi Who is who Pam yatZ 2004 roku v Kiyevi zasnovano Mizhnarodnij konkurs vokalistiv imeni Borisa Gmiri Im yam B Gmiri nazvani vulici v Kiyevi Buchi Harkovi Sumah Chernigovi Alevsku Kvartira v yakij zhiv B Gmirya na vulici Hreshatik zberigayetsya prizhittyevij inter yer osobisti rechi provodyatsya muzichni vechori Im yam Gmiri nazvani muzichni shkoli v Dnipri Lebedini Harkovi Poltavi Z imenem Gmiri shorichno vidbuvayutsya dityacho yunacki festivali i konkursi v Dnipri Lebedini Sumah U 2003 roci do 100 richchya vid dnya narodzhennya spivaka Nacionalnij Bank Ukrayini vipustiv yuvilejnu monetu a Ukrposhta marku i konverti 2010 roku opublikovano unikalne vidannya Boris Gmyrya Dnevniki Shodenniki 1936 1969 uporyadnik i avtor suprovidnih tekstiv G Princ Vid vo Folio Harkiv obsyag 55 d a Arhivni dokumenti Borisa Gmiri zberigayutsya u Centralnomu derzhavnomu arhivi muzeyi literaturi i mistectva Ukrayini CDAMLM Ukrayini Dokumenti osobovogo fondu Borisa Gmiri 443 buli peredani do CDAMLM Ukrayini nim osobisto 31 travnya 1968 r ta u 1980 h rr jogo druzhinoyu Viroyu Gmireyu Novi Fond nalichuye 64 od zb u skladi 1 opisu za 1920 1980 rr Dokumenti fondu vsebichno reprezentuyut tvorchu diyalnist Borisa Gmiri yak opernogo i kamernogo spivaka PrimitkiGmyrya Boris Romanovich Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Find a Grave 1996 d Track Q63056 Brazhnichenko S O 2018 PDF Harkiv Kursor s 149 156 Arhiv originalu PDF za 30 sichnya 2021 Procitovano 14 bereznya 2020 Wilson Elizabeth Shostakovich A Life Remembered Second Edition Princeton New Jersey Princeton University Press 1994 2006 c 403 Kiyiv Enciklopedichnij dovidnik za redakciyeyu A V Kudrickogo K Golovna redakciya Ukrayinskoyi radyanskoyi enciklopediyi 1981 736 s il Pro Mizhnarodnij konkurs vokalistiv imeni Borisa Gmiri kmu gov ua originalu za 6 serpnya 2021 Procitovano 19 lyutogo 2021 Fond Borisa Gmiri Kvartira muzej hmyria com originalu za 6 serpnya 2021 Procitovano 19 lyutogo 2021 LiteraturaArhimovich L B Boris Gmirya v opernomu repertuari K 1981 Atamanyuk A Nazustrich 1 Travnya Byuleten Kam yanec Podilskogo miskkomu KP b U ta vikonkomu miskoyi Radi deputativ trudyashih 1944 29 kvitnya S 2 Bondarchuk P M Gmirya Boris Romanovich 18 sichnya 2017 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini T 2 K 2005 S 126 Boris Gmirya K 1975 Borisevich Sergij Boris Gmirya u nashomu misti Arhivni znahidki Podolyanin plyus Kam yanec Podilskij 1994 23 serpnya S 1 Velikij Boris Melnichuk Georgij 1000 nezabutnih imen Ukrayini K Shkola 2005 S 217 219 Gmirya Boris Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Slovnikova chastina T 1 S 389 Gmirya Boris Romanovich Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1979 T 3 Gerdan Elektrografiya S 69 2 e vidannya T 3 K 1979 S 69 Gmirya Boris Romanovich Mitci Ukrayini Enciklopedichnij dovidnik K 1992 S 164 165 Gmirya Boris Romanovich Mistectvo Ukrayini Biografichnij dovidnik K 1997 S 156 Golubev P V Boris Romanovich Gmyrya M 1959 Zhadko V O Nekropol na Bajkovij gori K 2008 S 67 114 116 162 267 Zhadko V O Ukrayinskij nekropol K 2005 S 154 I M Koncerti teatru Byuleten Kam yanec Podilskogo miskkomu KP b U ta vikonkomu miskoyi Radi deputativ trudyashih 1944 12 kvitnya S 2 Kirichenko T O Boris Romanovich Gmirya K 1958 Stebun I Boris Romanovich Gmyrya narodnyj artist SSSR K 1960 ros PosilannyaGmirya Boris Romanovich Ukrayinska muzichna enciklopediya T 1 A D Gol redkol G Skripnik Kiyiv IMFE NANU 2006 S 471 472 Gmirya Boris na sajti Zolotij Fond ukrayinskoyi estradi 14 travnya 2016 u Wayback Machine Genij sered terniv Viktor Korol Personal plyus 5 04 2 11 29 travnya 2013 u Wayback Machine Sajt Fondu Borisa Gmiri 19 lyutogo 2019 u Wayback Machine Bahareva Taisiya Prikaz vyvezti Borisa Gmyryu 10 lyutogo 2007 u Wayback Machine Drugij Mizhnarodnij konkurs vokalistiv im B Gmiri Ukrayina Kiyiv 14 23 zhovtnya Nacionalna filarmoniya Nacionalna muzichna akademiya im P Chajkovskogo nedostupne posilannya z lipnya 2019 Fond Borisa Gmiri Pro Gmiryu Diyalnist fondu kerivnictvo fondu Ukrayina m Kiyiv 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Boris Velikij Gazeta Den 136 6 serpnya 2009 6 zhovtnya 2011 u Wayback Machine Shtogrin I Chomu ukrayinskomu geniyu Borisu Gmiri nemaye navit pam yatnika Irina Shtogrin Radio Svoboda 2018 5 serpnya 6 serpnya 2018 u Wayback Machine