Ву́лиця Ремісни́ча — вулиця у м. Чернігові. Від 1922 року мала назву Комсомольська.
Вулиця Реміснича Чернігів | |
---|---|
![]() Вид вулиці Ремісничої з північного напрямку на комплекс Воскресенської церкви | |
Район | Новозаводський район (Чернігів) |
Колишні назви | |
Реміснича, Комсомольська — Hitlerstraße — Комсомольська | |
радянського періоду (українською) | вулиця Комсомольська |
Транспорт | |
Рух | двосторонній |
Будівлі, пам'ятки, інфраструктура | |
Архітектурні пам'ятки | Воскресенська церква, Тюремний замок, Будинок працелюбства, будівля Єврейської слюсарно-ковальської школи |
Державні установи | Чернігівське управління ДПСУ, Чернігівський слідчий ізолятор |
Навчальні заклади | Чернігівський професійний ліцей залізничного транспорту |
Забудова | частково історична, в основному малоповерхова |
Комерція | Центральний ринок |
Організації | ТСОУ |
Зовнішні посилання | |
У проєкті OpenStreetMap | пошук у Nominatim |
Мапа | |
24 грудня 2015 року колишній вулиці Комсомольській повернуто історичну назву Реміснича.
Історія
Існуюча вулиця прорізана в кінці XVIII — на початку ХІХ століття згідно з регулярними планами міста 1803 та 1805 років. Починається на території Третяка, неподалік від Свято-Успенського Єлецького монастиря, проходить територією Передгороддя XII—XIII століть і закінчується в районі так званого Олегового поля. За результатами археологічних досліджень в межах проходження магістралі виявлено рештки міської забудови Домонгольської доби, також існує імовірність того, що в межах сучасної вулиці могла пролягати дорога ще в часи Середньовіччя. Зокрема, на перехресті з вулицею Князя Чорного зафіксовано рештки міських укріплень з брамою; також фіксувалися знахідки скарбів у 1957 та 1959 роках, що може свідчити про наявність осель знаті.
Початок формування забудови вулиці припадає на першу половину ХІХ століття. Зокрема, в першій чверті ХІХ століття з'являються споруди міської в'язниці та комплекс будівель «Богоугодного заведения приказа общественного призрения» (рос.), які й сьогодні виконують функції маркерів початку та закінчення магістралі. За регулярним планом 1805 року зі східного боку північного відтинку вулиці було утворено Олександрівську площу. У 1871 році на неї перенесли частину міського торгу з Базарної площі, в результаті утворився майданчик, названий Новим Базаром, призначений для ярмаркової торгівлі та збуту габаритного товару, що надходив з довколишніх сіл і господарств, зокрема худоби, лісу та фуражу, від чого площа також отримала другу назву — Сінний Базар. Неподалік існував комплекс соляних складів, на самій площі — будівлі торговельного призначення, зокрема Будинок мір і вагів (арх. А. І. Карташевський, реконструкція — 1963 р., арх. А. А. Карнабіда).
У другій половині XIX століття почала формуватися житлова забудова вулиці, представлена переважно дерев'яними будинками, також тут на перехресті з вулицею Ринковою було розміщено Ремісниче училище. Тоді ж за вулицею закріпилася назва Ремісничої.
У 1922 році магістраль перейменовано на Комсомольську. Під час німецької окупації міста в період Другої світової війни наказом № 107 Чернігівської міської управи від 12 грудня 1941 року вулиці повернуто початкову назву. Краєзнавець Г. О. Кузнецов стверджує, що деякий час магістраль носила назву Hitlerstraße (нім.) і на ній розташовувалися німецька комендатура, контррозвідка СД та українська військова комендатура. Після витіснення німецьких військ з міста восени 1943 року, радянськими органами влади вулицю знову названо Комсомольською.
У повоєнний час за адресою Комсомольська, 20 діяла Чернігівська служба працевлаштування.
У відповідності до комплексу декомунізаційних законів України, міською комісією з топонімії 24 грудня 2015 року колишній вулиці Комсомольській повернуто історичну назву Ремісничої.
На початку 1770-х років на північній околиці міста при міському кладовищі було розпочато будівництво Воскресенської церкви. До зведення храму долучився ряд меценатів, зокрема К. Я. Дуніна-Борковська:
![]() | ...стараннями значною мірою і на кошти покійного Чернігівського Бургомістра Михайла Єнька та за допомоги коштів, наданих померлого Бунчукового товариша Андрія Васильовича Дуніна-Борковського дружиною Катериною, а також і від доброзичливих різних прихильників та містян пожертвами, створена. Оригінальний текст (рос.) ...старанием большею частью и иждивением умершего Черниговского Бургомистра Михайла Енки да в помощь давшия деньги умершего Бунчукового товарища Андрея Васильовича Дунина-Борковского жены Екатерины, а к тому и от доброхотных разных сторонников и городских жителей подаяний, создана. | ![]() |
Спорудження церкви тривало впродовж 1772—1775 років. До 1799 року при храмі зведено також дзвіницю над церквою Григорія Вірменина. Авторство всього проєкту, виконаного в стилі бароко з елементами класицизму, приписується І. Г. Григоровичу-Барському.
У 1801–1806 роках на землях, викуплених у Свято-Успенського Єлецького монастиря, на території чернігівського Третяка, біля витоку вулиці за проектом А. І. Карташевського було споруджено Тюремний замок. У 1910 році над основним корпусом надбудовано третій поверх. Комплекс у стилі класицизм вирішено в формах, близьких за елементами до фортифікації.
20 липня 1899 року відбулася урочиста закладка фундаменту Будинку працелюбства, відомого також як Народний дім. Проєкт двоповерхової П-подібної будівлі для потреб організації був розроблений варшавським архітектором К. Войцеховським. Будівництво було завершене 1900 року, 26 жовтня заклад освячено та відкрито. Гроші на будівництво надали імператриця Олександра Федорівна (дружина Миколи II), меценат Н. А. Терещенко та «Опіка народної тверезості», будматеріали виділені за сприяння міністра землеробства та державного майна .
Ініціатором створення цього закладу в Чернігові виступила дружина тодішнього губернатора — А. О. Андрієвська. Спочатку заснована 1894 року структура не мала постійного приміщення, розташовуючись почергово на Хлібопекарській, а потім на П'ятницькій вулицях.
Завданням організації було:
![]() | Надання незаможним притулку, їжі та можливості заробітку; прихисток для малолітніх дітей, їх матерів та вдів; навчання бідних грамоті та ремеслам. Оригінальний текст (рос.) Предоставленіе неимущимъ приюта, ѣды и возможности заработка; призрѣніе малолѣтнихъ дѣтей, ихъ матѣрей и вдовъ; обученіе бѣдныхъ грамотѣ и ремесламъ. | ![]() |
З 1919 року споруда була зайнята кавалерійським ескадроном. Під час Німецько-радянської війни будівля згоріла; при повоєнному відновленні надбудовано третій поверх. Від 1970-х років у колишньому Будинку працелюбства розташовувалося ДТСААФ, нині — ТСОУ та комерційні організації.
26 грудня 1921 року за сприяння міжнародної організації Джойнт у Чернігові відкрито Єврейську слюсарно-ковальську школу «Юний пролетар». У листопаді 1922 року з Комсомольської вулиці за місто було винесено чавуноливарний завод Вайнштейна і Кацнельсона, об'єднаний зі створеним 1916 року Чернігівським ремонтно-механічним заводом «Жовтневий Молот», що дозволило перевести частину устаткування та потужностей на потреби школи; у тому ж році установу перевели з околиці міста на Комсомольську, до окремої, зведеної 1911 року, будівлі неподалік від Олександрівської площі. У квітні 1932 року школа була перетворена на ФЗУ, де крім кадрів для «Жовтневого Молота» відтепер почали готувати спеціалістів для Чернігівського паровозного депо. З розширенням програм підготовки установа була перепрофільована в Професійно-технічне училище №5 імені Ф. Е. Дзержинського. Станом на тепер будівля входить до структури Чернігівського професійного ліцею залізничного транспорту.
Конфлікт у переплануванні
У грудні 2018 року міська влада в співпраці з представниками релігійної організації УПЦ(МП), яка орендує комплекс Воскресенської церкви, виступила з ініціативою створення об'їзду довкола храмової дзвіниці з метою ліквідації розділяючої комплекс частини вулиці та його об'єднання у межах одного подвір'я. При цьому ініціатива викликала побоювання істориків, адже запланована ділянка об'їзду проходить територією кладовища, що має передбачати значний об'єм роботи з ексгумації поховань та археологічних досліджень території Передгороддя. Між тим, на думку істориків, через недостатній ступінь проробки питання такі роботи можуть бути штучно мінімізованими, що призведе до втрати культурного шару XII—XIX століть. Роботи було розпочато влітку 2019 року, проїзд видозміненою вулицею відкрито в середині вересня того ж року.
Визначні мешканці
- Андреєв, Ісай Матвійович — Почесний громадянин Чернігова;
- Биковський, Дмитро Васильович — статський радник, гласний Міської думи, викладач Чернігівського чоловічого духовного училища.
Цікаві факти
- На початку XX століття район пролягання вулиці мав підвищений ступінь небезпеки для пішоходів через значну чисельність бродячих собак, що було зумовлено близькістю Нового Базару. У чернігівській пресі від 1918 року вказувалося, що район перетину з Троїцькою (проспект Перемоги) — особливо небезпечне місце, де бродячі тварини створюють численні групи.
- У радянський час, коли вулиця носила назву Комсомольської, серед містян побутував жарт, який зводився до поєднання назви й географічних маркерів: починалася магістраль від в'язниці, а закінчувалася психоневрологічним диспансером. Відтак гострослови зауважували, що, вочевидь, людина, яка давала вулиці нову назву, за щось дуже не любила комсомол або ж намагалася завуальовано продемонструвати іронію шляху більшовицького молодіжного руху.
Пам'ятки архітектури та історії, інфраструктура та об'єкти
Споруди
- буд. № 2 — Тюремний замок (1801–1806 рр., арх. А. І. Карташевський)
На цей час: Чернігівський слідчий ізолятор
- буд. № 4 — Чернігівське управління ДПСУ
Пам'ятні дошки:
- буд. № 36 — Воскресенська церква та дзвіниця й церква Григорія Вірменина (1772–1779 рр., арх. І. Г. Григорович-Барський (?))
Поховання на цвинтарі Воскресенської церкви:
- Добровольського П. М. могила
- Тищинського О. А. могила
- Шафонського О. Ф. могила
- буд. № 49 — Будинок працелюбства або Народний (1900 р., арх. К. Войцеховський)
На цей час: ТСОУ
- буд. № 56 — будівля Єврейської слюсарно-ковальської школи «Юний пролетар» (1911 р.)
На цей час: Чернігівський професійний ліцей залізничного транспорту
Крім того, як історична забудова Чернігова ХІХ — поч. ХХ ст., цінність становлять також буд. № 48, 50, 52.
Галерея
- Будинок працелюбства та Воскресенська церква, вид з Олександрівської площі. Фото В. Гольдфайна, 1911 р.
- Комплекс споруд Воскресенської церкви, 1772-1779 рр.
- Воскресенська церква, 1772-1775 рр.
- Дзвіниця та церква Григорія Вірменина, 1779 р.
- Будинок працелюбства (1900 р., нині — ТСОУ)
- Єврейська слюсарно-ковальська школа (1911 р., нині — Чернігівський професійний ліцей залізничного транспорту)
Примітки та посилання
- . www.chernigiv-rada.gov.ua. Архів оригіналу за 29 січня 2017. Процитовано 26 лютого 2017.
- А-місц. № 50-Чг
- Кузнецов Г. О. Растерзанный Чернигов, или Юность, опаленная войной. — Чернігів: РВК «Деснянська правда», 2005. — 480 с.
- Воскресенська церква // Чернігівщина: Енциклопедичний довідник / за ред. А. В. Кудрицького. — К.: УРЕ, 1990. — С. 145-146.
- Працелюбства будинок // Чернігівщина: Енциклопедичний довідник / за ред. А. В. Кудрицького. — К.: УРЕ, 1990. — С. 654.
- . val.ua. Архів оригіналу за 21 грудня 2018. Процитовано 21 грудня 2018.
- Будинок зберігся
- А-нац. № 822
- І-місц. № 3463
- І-щв. № (7035)
- Шафонського О. Ф. могила // Чернігівщина: Енциклопедичний довідник / за ред. А. В. Кудрицького. — К.: УРЕ, 1990. — С. 943-944.
- А-місц. № 24-Чг
Див. також
- Вулиця Реміснича|Вулиці нашого міста
- Вулиці старого Чернігова: Реміснича (Комсомольська) [ 1 березня 2019 у Wayback Machine.]
Джерела
- Комсомольська вулиця // Чернігівщина: Енциклопедичний довідник / за ред. А. В. Кудрицького. — К.: УРЕ, 1990. — С. 336-337.
- Леп'явко С. А. Чернігів. Історія міста: Науково-популярне видання. — К.: «Темпора», 2012. — 432 с.
- Карнабіда А. А. Чернігів: Історико-архітектурний нарис. — К.: «Будівельник», 1969. — 80 с.
- Карнабіда А. А. Чернігів: Архітектурно-історичний нарис. — Вид. 2-е перероблене і доп. — К.: «Будівельник», 1980. — 128 с.
- Руденок В. Я. Чернігів — подорож на 100 років назад (1910–2010). — Чернігів: АХАЛАР, 2009. — 84 с.
- Сапон В. М. Вулиці старого Чернігова: Історико-краєзнавчі етюди. — Чернігів: РВК «Деснянська правда», 2007. — 128 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vu licya Remisni cha vulicya u m Chernigovi Vid 1922 roku mala nazvu Komsomolska Vulicya Remisnicha ChernigivVid vulici Remisnichoyi z pivnichnogo napryamku na kompleks Voskresenskoyi cerkviVid vulici Remisnichoyi z pivnichnogo napryamku na kompleks Voskresenskoyi cerkviRajon Novozavodskij rajon Chernigiv Kolishni nazviRemisnicha Komsomolska Hitlerstrasse Komsomolskaradyanskogo periodu ukrayinskoyu vulicya KomsomolskaTransportRuh dvostoronnijBudivli pam yatki infrastrukturaArhitekturni pam yatki Voskresenska cerkva Tyuremnij zamok Budinok pracelyubstva budivlya Yevrejskoyi slyusarno kovalskoyi shkoliDerzhavni ustanovi Chernigivske upravlinnya DPSU Chernigivskij slidchij izolyatorNavchalni zakladi Chernigivskij profesijnij licej zaliznichnogo transportuZabudova chastkovo istorichna v osnovnomu malopoverhovaKomerciya Centralnij rinokOrganizaciyi TSOUZovnishni posilannyaU proyekti OpenStreetMap poshuk u NominatimMapa 24 grudnya 2015 roku kolishnij vulici Komsomolskij povernuto istorichnu nazvu Remisnicha IstoriyaIsnuyucha vulicya prorizana v kinci XVIII na pochatku HIH stolittya zgidno z regulyarnimi planami mista 1803 ta 1805 rokiv Pochinayetsya na teritoriyi Tretyaka nepodalik vid Svyato Uspenskogo Yeleckogo monastirya prohodit teritoriyeyu Peredgoroddya XII XIII stolit i zakinchuyetsya v rajoni tak zvanogo Olegovogo polya Za rezultatami arheologichnih doslidzhen v mezhah prohodzhennya magistrali viyavleno reshtki miskoyi zabudovi Domongolskoyi dobi takozh isnuye imovirnist togo sho v mezhah suchasnoyi vulici mogla prolyagati doroga she v chasi Serednovichchya Zokrema na perehresti z vuliceyu Knyazya Chornogo zafiksovano reshtki miskih ukriplen z bramoyu takozh fiksuvalisya znahidki skarbiv u 1957 ta 1959 rokah sho mozhe svidchiti pro nayavnist osel znati Pochatok formuvannya zabudovi vulici pripadaye na pershu polovinu HIH stolittya Zokrema v pershij chverti HIH stolittya z yavlyayutsya sporudi miskoyi v yaznici ta kompleks budivel Bogougodnogo zavedeniya prikaza obshestvennogo prizreniya ros yaki j sogodni vikonuyut funkciyi markeriv pochatku ta zakinchennya magistrali Za regulyarnim planom 1805 roku zi shidnogo boku pivnichnogo vidtinku vulici bulo utvoreno Oleksandrivsku ploshu U 1871 roci na neyi perenesli chastinu miskogo torgu z Bazarnoyi ploshi v rezultati utvorivsya majdanchik nazvanij Novim Bazarom priznachenij dlya yarmarkovoyi torgivli ta zbutu gabaritnogo tovaru sho nadhodiv z dovkolishnih sil i gospodarstv zokrema hudobi lisu ta furazhu vid chogo plosha takozh otrimala drugu nazvu Sinnij Bazar Nepodalik isnuvav kompleks solyanih skladiv na samij ploshi budivli torgovelnogo priznachennya zokrema Budinok mir i vagiv arh A I Kartashevskij rekonstrukciya 1963 r arh A A Karnabida U drugij polovini XIX stolittya pochala formuvatisya zhitlova zabudova vulici predstavlena perevazhno derev yanimi budinkami takozh tut na perehresti z vuliceyu Rinkovoyu bulo rozmisheno Remisniche uchilishe Todi zh za vuliceyu zakripilasya nazva Remisnichoyi U 1922 roci magistral perejmenovano na Komsomolsku Pid chas nimeckoyi okupaciyi mista v period Drugoyi svitovoyi vijni nakazom 107 Chernigivskoyi miskoyi upravi vid 12 grudnya 1941 roku vulici povernuto pochatkovu nazvu Krayeznavec G O Kuznecov stverdzhuye sho deyakij chas magistral nosila nazvu Hitlerstrasse nim i na nij roztashovuvalisya nimecka komendatura kontrrozvidka SD ta ukrayinska vijskova komendatura Pislya vitisnennya nimeckih vijsk z mista voseni 1943 roku radyanskimi organami vladi vulicyu znovu nazvano Komsomolskoyu U povoyennij chas za adresoyu Komsomolska 20 diyala Chernigivska sluzhba pracevlashtuvannya U vidpovidnosti do kompleksu dekomunizacijnih zakoniv Ukrayini miskoyu komisiyeyu z toponimiyi 24 grudnya 2015 roku kolishnij vulici Komsomolskij povernuto istorichnu nazvu Remisnichoyi Na pochatku 1770 h rokiv na pivnichnij okolici mista pri miskomu kladovishi bulo rozpochato budivnictvo Voskresenskoyi cerkvi Do zvedennya hramu doluchivsya ryad mecenativ zokrema K Ya Dunina Borkovska starannyami znachnoyu miroyu i na koshti pokijnogo Chernigivskogo Burgomistra Mihajla Yenka ta za dopomogi koshtiv nadanih pomerlogo Bunchukovogo tovarisha Andriya Vasilovicha Dunina Borkovskogo druzhinoyu Katerinoyu a takozh i vid dobrozichlivih riznih prihilnikiv ta mistyan pozhertvami stvorena Originalnij tekst ros staraniem bolsheyu chastyu i izhdiveniem umershego Chernigovskogo Burgomistra Mihajla Enki da v pomosh davshiya dengi umershego Bunchukovogo tovarisha Andreya Vasilovicha Dunina Borkovskogo zheny Ekateriny a k tomu i ot dobrohotnyh raznyh storonnikov i gorodskih zhitelej podayanij sozdana Sporudzhennya cerkvi trivalo vprodovzh 1772 1775 rokiv Do 1799 roku pri hrami zvedeno takozh dzvinicyu nad cerkvoyu Grigoriya Virmenina Avtorstvo vsogo proyektu vikonanogo v stili baroko z elementami klasicizmu pripisuyetsya I G Grigorovichu Barskomu U 1801 1806 rokah na zemlyah vikuplenih u Svyato Uspenskogo Yeleckogo monastirya na teritoriyi chernigivskogo Tretyaka bilya vitoku vulici za proektom A I Kartashevskogo bulo sporudzheno Tyuremnij zamok U 1910 roci nad osnovnim korpusom nadbudovano tretij poverh Kompleks u stili klasicizm virisheno v formah blizkih za elementami do fortifikaciyi 20 lipnya 1899 roku vidbulasya urochista zakladka fundamentu Budinku pracelyubstva vidomogo takozh yak Narodnij dim Proyekt dvopoverhovoyi P podibnoyi budivli dlya potreb organizaciyi buv rozroblenij varshavskim arhitektorom K Vojcehovskim Budivnictvo bulo zavershene 1900 roku 26 zhovtnya zaklad osvyacheno ta vidkrito Groshi na budivnictvo nadali imperatricya Oleksandra Fedorivna druzhina Mikoli II mecenat N A Tereshenko ta Opika narodnoyi tverezosti budmateriali vidileni za spriyannya ministra zemlerobstva ta derzhavnogo majna Iniciatorom stvorennya cogo zakladu v Chernigovi vistupila druzhina todishnogo gubernatora A O Andriyevska Spochatku zasnovana 1894 roku struktura ne mala postijnogo primishennya roztashovuyuchis pochergovo na Hlibopekarskij a potim na P yatnickij vulicyah Zavdannyam organizaciyi bulo Nadannya nezamozhnim pritulku yizhi ta mozhlivosti zarobitku prihistok dlya malolitnih ditej yih materiv ta vdiv navchannya bidnih gramoti ta remeslam Originalnij tekst ros Predostavlenie neimushim priyuta ѣdy i vozmozhnosti zarabotka prizrѣnie malolѣtnih dѣtej ih matѣrej i vdov obuchenie bѣdnyh gramotѣ i remeslam Z 1919 roku sporuda bula zajnyata kavalerijskim eskadronom Pid chas Nimecko radyanskoyi vijni budivlya zgorila pri povoyennomu vidnovlenni nadbudovano tretij poverh Vid 1970 h rokiv u kolishnomu Budinku pracelyubstva roztashovuvalosya DTSAAF nini TSOU ta komercijni organizaciyi 26 grudnya 1921 roku za spriyannya mizhnarodnoyi organizaciyi Dzhojnt u Chernigovi vidkrito Yevrejsku slyusarno kovalsku shkolu Yunij proletar U listopadi 1922 roku z Komsomolskoyi vulici za misto bulo vineseno chavunolivarnij zavod Vajnshtejna i Kacnelsona ob yednanij zi stvorenim 1916 roku Chernigivskim remontno mehanichnim zavodom Zhovtnevij Molot sho dozvolilo perevesti chastinu ustatkuvannya ta potuzhnostej na potrebi shkoli u tomu zh roci ustanovu pereveli z okolici mista na Komsomolsku do okremoyi zvedenoyi 1911 roku budivli nepodalik vid Oleksandrivskoyi ploshi U kvitni 1932 roku shkola bula peretvorena na FZU de krim kadriv dlya Zhovtnevogo Molota vidteper pochali gotuvati specialistiv dlya Chernigivskogo parovoznogo depo Z rozshirennyam program pidgotovki ustanova bula pereprofilovana v Profesijno tehnichne uchilishe 5 imeni F E Dzerzhinskogo Stanom na teper budivlya vhodit do strukturi Chernigivskogo profesijnogo liceyu zaliznichnogo transportu Konflikt u pereplanuvanni U grudni 2018 roku miska vlada v spivpraci z predstavnikami religijnoyi organizaciyi UPC MP yaka orenduye kompleks Voskresenskoyi cerkvi vistupila z iniciativoyu stvorennya ob yizdu dovkola hramovoyi dzvinici z metoyu likvidaciyi rozdilyayuchoyi kompleks chastini vulici ta jogo ob yednannya u mezhah odnogo podvir ya Pri comu iniciativa viklikala poboyuvannya istorikiv adzhe zaplanovana dilyanka ob yizdu prohodit teritoriyeyu kladovisha sho maye peredbachati znachnij ob yem roboti z eksgumaciyi pohovan ta arheologichnih doslidzhen teritoriyi Peredgoroddya Mizh tim na dumku istorikiv cherez nedostatnij stupin prorobki pitannya taki roboti mozhut buti shtuchno minimizovanimi sho prizvede do vtrati kulturnogo sharu XII XIX stolit Roboti bulo rozpochato vlitku 2019 roku proyizd vidozminenoyu vuliceyu vidkrito v seredini veresnya togo zh roku Viznachni meshkanci Andreyev Isaj Matvijovich Pochesnij gromadyanin Chernigova Bikovskij Dmitro Vasilovich statskij radnik glasnij Miskoyi dumi vikladach Chernigivskogo cholovichogo duhovnogo uchilisha Cikavi fakti Na pochatku XX stolittya rajon prolyagannya vulici mav pidvishenij stupin nebezpeki dlya pishohodiv cherez znachnu chiselnist brodyachih sobak sho bulo zumovleno blizkistyu Novogo Bazaru U chernigivskij presi vid 1918 roku vkazuvalosya sho rajon peretinu z Troyickoyu prospekt Peremogi osoblivo nebezpechne misce de brodyachi tvarini stvoryuyut chislenni grupi U radyanskij chas koli vulicya nosila nazvu Komsomolskoyi sered mistyan pobutuvav zhart yakij zvodivsya do poyednannya nazvi j geografichnih markeriv pochinalasya magistral vid v yaznici a zakinchuvalasya psihonevrologichnim dispanserom Vidtak gostroslovi zauvazhuvali sho vochevid lyudina yaka davala vulici novu nazvu za shos duzhe ne lyubila komsomol abo zh namagalasya zavualovano prodemonstruvati ironiyu shlyahu bilshovickogo molodizhnogo ruhu Pam yatki arhitekturi ta istoriyi infrastruktura ta ob yektiSporudi bud 2 Tyuremnij zamok 1801 1806 rr arh A I Kartashevskij Na cej chas Chernigivskij slidchij izolyator bud 4 Chernigivske upravlinnya DPSU Pam yatni doshki Spivrobitnikam ta veteranam penitenciarnoyi sluzhbi Chernigivshini bud 36 Voskresenska cerkva ta dzvinicya j cerkva Grigoriya Virmenina 1772 1779 rr arh I G Grigorovich Barskij Pohovannya na cvintari Voskresenskoyi cerkvi Dobrovolskogo P M mogila Tishinskogo O A mogila Shafonskogo O F mogila bud 49 Budinok pracelyubstva abo Narodnij 1900 r arh K Vojcehovskij Na cej chas TSOU bud 56 budivlya Yevrejskoyi slyusarno kovalskoyi shkoli Yunij proletar 1911 r Na cej chas Chernigivskij profesijnij licej zaliznichnogo transportu Krim togo yak istorichna zabudova Chernigova HIH poch HH st cinnist stanovlyat takozh bud 48 50 52 GalereyaBudinok pracelyubstva ta Voskresenska cerkva vid z Oleksandrivskoyi ploshi Foto V Goldfajna 1911 r Kompleks sporud Voskresenskoyi cerkvi 1772 1779 rr Voskresenska cerkva 1772 1775 rr Dzvinicya ta cerkva Grigoriya Virmenina 1779 r Budinok pracelyubstva 1900 r nini TSOU Yevrejska slyusarno kovalska shkola 1911 r nini Chernigivskij profesijnij licej zaliznichnogo transportu Primitki ta posilannya www chernigiv rada gov ua Arhiv originalu za 29 sichnya 2017 Procitovano 26 lyutogo 2017 A misc 50 Chg Kuznecov G O Rasterzannyj Chernigov ili Yunost opalennaya vojnoj Chernigiv RVK Desnyanska pravda 2005 480 s Voskresenska cerkva Chernigivshina Enciklopedichnij dovidnik za red A V Kudrickogo K URE 1990 S 145 146 Pracelyubstva budinok Chernigivshina Enciklopedichnij dovidnik za red A V Kudrickogo K URE 1990 S 654 val ua Arhiv originalu za 21 grudnya 2018 Procitovano 21 grudnya 2018 Budinok zberigsya A nac 822 I misc 3463 I shv 7035 Shafonskogo O F mogila Chernigivshina Enciklopedichnij dovidnik za red A V Kudrickogo K URE 1990 S 943 944 A misc 24 ChgDiv takozhVulicya Remisnicha Vulici nashogo mista Vulici starogo Chernigova Remisnicha Komsomolska 1 bereznya 2019 u Wayback Machine DzherelaPortal Chernigivshina Komsomolska vulicya Chernigivshina Enciklopedichnij dovidnik za red A V Kudrickogo K URE 1990 S 336 337 Lep yavko S A Chernigiv Istoriya mista Naukovo populyarne vidannya K Tempora 2012 432 s Karnabida A A Chernigiv Istoriko arhitekturnij naris K Budivelnik 1969 80 s Karnabida A A Chernigiv Arhitekturno istorichnij naris Vid 2 e pereroblene i dop K Budivelnik 1980 128 s Rudenok V Ya Chernigiv podorozh na 100 rokiv nazad 1910 2010 Chernigiv AHALAR 2009 84 s Sapon V M Vulici starogo Chernigova Istoriko krayeznavchi etyudi Chernigiv RVK Desnyanska pravda 2007 128 s