Вратислав ІІ (чеськ. Vratislav II., 1035 — 14 січня 1092) — князь (з 1061) і король (з 1085 року) Богемії (Чехії) під іменем Вратислав І.
Вратислав II (чес.) Vratislav II (пол.) Wratysław II | ||
| ||
---|---|---|
1061 — 1092 | ||
Коронація: | 1085, Прага | |
Попередник: | Спитігнев II | |
Наступник: | Конрад I Брненський | |
Народження: | 1035 Богемія | |
Смерть: | 14 січня 1092 | |
Причина смерті: | d | |
Поховання: | Базиліка святих Петра і Павла | |
Рід: | Пржемисловичі (династія) | |
Батько: | Бржетислав I | |
Мати: | Юдита фон Швайнфурт | |
Шлюб: | Марія N Аделаїда Святослава | |
Діти: | від 2-го шлюбу: Бржетислав II Молодший Вратіслав від 3-го шлюбу: Болеслав Боривой II Владислав I Юдіта Собіслав I | |
|
Королівський титул надавався лише тимчасово від імператора Священної Римської імперії Генріха IV і не передавався у спадок.
Біографія
Походив з роду Пржемисловичів. Син князя Богемії Бржетислава I і Юдити фон Швайнфурт з роду Бабенбергів.
Після смерті батька у 1055 році став герцогом Оломоуца. Після того як посварився з братом Спитігневом ІІ, був засланий до Угорщини. Вратислав відновив свій герцогський моравський трон з допомогою Угорщини і зрештою примирився з братом і замінив його на посту герцога Богемії.
Участь у кампаніях Генріха IV
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk1TDBSbGJtRnlYMVp5WVhScGMyeGhka2xKWHpFdWFuQm5Mekl5TUhCNExVUmxibUZ5WDFaeVlYUnBjMnhoZGtsSlh6RXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Вратислав був союзником імператора Генріха IV. Він підтримав його як в боротьбі за інвеституру проти пап, так і при повстаннях у Саксонії. Папа Григорій VII мав підтримку Болеслава II Сміливого, також прагнув отримати допомогу від Вратислава. Папа підтвердив привілеї Вратислава носити митру і туніку як і його попередники. Папа також висловив подяку за регулярну виплату данини Святому Престолу.
Вратислав часто розходиться у поглядах зі своїм братом Яромиром, єпископом Праги, і він носив свої релігійні облачення, щоб його подратувати. Яромир, зі свого боку, проігнорував створення нової Моравської єпархії Вратиславом у 1063 році. Він навіть приймав зі зброєю мощі перевезені з Праги до Моравії. Незважаючи на підтримку папи в новій єпархії, Вратислав залишився лояльним імператору.
Саксонське повстання під керівництвом герцога Магнуса Саксонського і Отто Нордгейма, герцога Баварії, спалахнуло в 1070 році, і Болеслав Польський атакував Богемію в 1071. У серпні 1073, Генріх відповів вторгненням в Польщу, але нове саксонське повстання змусило його повернутися назад у 1075 році. Вратислав приєднався до нього, і вони разом перемогли заколотників 9 червня у першій битві під Лангензальцом. Чеські війська виказали значну хоробрість. Генріх потім зробив Яромира своїм канцлером (під ім'ям Гебхард) і забрав до Німеччини. Для Вратислава це було велике полегшення.
Вратислав також брав участь у війнах проти антикоролів, які виступали проти панування Генріха і були обрані фракцією дворянства, щоб замінити його. У битві при Фларххайм, тільки через допомогу контингенту Вратислава імператорська армія подолала повстанців під керівництвом Рудольфа Рейфендольського, герцога Швабії. Вратиславу навіть вдалося захопити золотий меч Рудольфа, який потім показували на урочистих заходах.
Армія Вратислава брала участь в італійській кампанії Генріха в 1081 і 1083 роках і була з ним, коли той увійшов до Риму.
Незважаючи на службу імператору, Вратислав підтримував добрі стосунки з папством. Тим не менш, папа Григорій відмовився надати йому дозвіл на використання літургії слов'янською мовою.
Внутрішня та зовнішня політика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU0TDBwdmMyVm1YMDFoZEdoaGRYTmxjbDh0WDA5d1lYUmZRbThsUXpVbFFrVmxkQ1ZETkNVNVFtTm9YMlFsUXpNbFFURjJKVU16SlVFeFgydHZjblZ1ZFY5cmNpVkRNeVZCTVd4cFgxWnlZWFJwYzJ4aGRtOTJhUzVxY0djdk16SXdjSGd0U205elpXWmZUV0YwYUdGMWMyVnlYeTFmVDNCaGRGOUNieVZETlNWQ1JXVjBKVU0wSlRsQ1kyaGZaQ1ZETXlWQk1YWWxRek1sUVRGZmEyOXlkVzUxWDJ0eUpVTXpKVUV4YkdsZlZuSmhkR2x6YkdGMmIzWnBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Протягом усього свого правління Вратиславу доводиться боротися з молодшими братами, особливо з Яромиром, який став єпископом Праги (з 1068). Особливу увагу князь приділяв Моравії. Розділивши на 2 частини, Вратислав віддав її як удільні князівства молодшим братам Конраду і Отто. Також домігся в 1063 році створення Оломоуцьського єпископства.
Свою резиденцію Вратислав переніс з Градчан в Вишеград. Проводив зовнішню політику, значною мірою засновану на укладенні вигідних шлюбних союзів. Першою його дружиною була угорська принцеса Адельгейда. Після її смерті Вратислав одружився вдруге з польською принцесою Сватавою, однак це не призвело до поліпшення складних польсько-чеських відносин; на кордоні між двома країнами тривали збройні зіткнення. У 1071 році імператор Священної Римської імперії Генріх IV, васалами якого були і Чехія, і Польща, запросив Вратислава і польського короля Болеслава II в Мейсен, де змусив їх укласти мир. Втім, незабаром Болеслав влаштував набіг на Чехію, і Генріх збирався організувати похід проти Польщі в 1072 році, чому, втім, завадили внутрішньонімецькі обставини.
Вратислав після тридцятирічного царювання помер 14 січня 1092 від рани, отриманої на полюванні. Поховано у соборі Святого Петра і Павла, у Вишеграді.
Сім'я
Вратислав був одружений тричі. Його перша дружина Марія померла під час передчасних пологів.
Він одружився вдруге в 1057 році з Аделаїдою, дочкою Андрія I Угорського та Анастасії Ярославни, онуки Великого князя Київського Ярослава Мудрого, що померла в 1061. У них було четверо дітей:
- Вратислав (-1061)
- Юдіт (1056 / 58-1086), вийшла за Владислава I Германа, сина Казимира I Польського
- Людмила (-після 1100)
- Братислав II (близько 1060- 22 грудня 1100), герцог Богемії
У 1062 Вратислав одружився втретє на дочці Казимира I Польського, — Святославі (Сватаві). У них було п'ятеро дітей:
- Болеслав (-1091), князь Оломоуцький
- Борживій II (бл. 1064 2 лютого 1124), герцог Богемії
- Владислав І (12-квітень 1125), герцог Богемії
- Собеслав І (14 лютого 1140), герцог Богемії
- Юдита (бл. 1066-9 грудня 1108), вийшла заміж за Віпрехта ІІ Гройча.
Література
- Vratislav Vaníček: Vratislav II. (I.). První český král. Vyšehrad 2004,
- Hans Patze: Die , die Königserhebung Wratislaws v. Böhmen und die Anfänge der Stadt Pegau. JGMODtl 12, 1963, 1-62
- Percy Ernst Schramm: Böhmen und das Regnum: Die Verleihung der Königswürde an die Herzöge von Böhmen (1085/86,1158,1198/1203) (Adel und Kirche. G. Tellenbach z. 65. Geb. Hrsg. -K. Schmid, 1968), 346—364.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Вратислав ІІ
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej z takim im yam Vratislav Vratislav II chesk Vratislav II 1035 14 sichnya 1092 knyaz z 1061 i korol z 1085 roku Bogemiyi Chehiyi pid imenem Vratislav I Vratislav II ches Vratislav II pol Wratyslaw II Knyaz i korol Bogemiyi 1061 1092 Koronaciya 1085 Praga Poperednik Spitignev II Nastupnik Konrad I Brnenskij Narodzhennya 1035 1035 BogemiyaSmert 14 sichnya 1092 1092 01 14 BogemiyaPrichina smerti dPohovannya Bazilika svyatih Petra i PavlaRid Przhemislovichi dinastiya Batko Brzhetislav IMati Yudita fon ShvajnfurtShlyub Mariya N Adelayida SvyatoslavaDiti vid 2 go shlyubu Brzhetislav II Molodshij Vratislav vid 3 go shlyubu Boleslav Borivoj II Vladislav I Yudita Sobislav I Mediafajli b u Vikishovishi Korolivskij titul nadavavsya lishe timchasovo vid imperatora Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi Genriha IV i ne peredavavsya u spadok BiografiyaPohodiv z rodu Przhemislovichiv Sin knyazya Bogemiyi Brzhetislava I i Yuditi fon Shvajnfurt z rodu Babenbergiv Pislya smerti batka u 1055 roci stav gercogom Olomouca Pislya togo yak posvarivsya z bratom Spitignevom II buv zaslanij do Ugorshini Vratislav vidnoviv svij gercogskij moravskij tron z dopomogoyu Ugorshini i zreshtoyu primirivsya z bratom i zaminiv jogo na postu gercoga Bogemiyi Uchast u kampaniyah Genriha IVDenarij Vratislava II Vratislav buv soyuznikom imperatora Genriha IV Vin pidtrimav jogo yak v borotbi za investituru proti pap tak i pri povstannyah u Saksoniyi Papa Grigorij VII mav pidtrimku Boleslava II Smilivogo takozh pragnuv otrimati dopomogu vid Vratislava Papa pidtverdiv privileyi Vratislava nositi mitru i tuniku yak i jogo poperedniki Papa takozh visloviv podyaku za regulyarnu viplatu danini Svyatomu Prestolu Vratislav chasto rozhoditsya u poglyadah zi svoyim bratom Yaromirom yepiskopom Pragi i vin nosiv svoyi religijni oblachennya shob jogo podratuvati Yaromir zi svogo boku proignoruvav stvorennya novoyi Moravskoyi yeparhiyi Vratislavom u 1063 roci Vin navit prijmav zi zbroyeyu moshi perevezeni z Pragi do Moraviyi Nezvazhayuchi na pidtrimku papi v novij yeparhiyi Vratislav zalishivsya loyalnim imperatoru Saksonske povstannya pid kerivnictvom gercoga Magnusa Saksonskogo i Otto Nordgejma gercoga Bavariyi spalahnulo v 1070 roci i Boleslav Polskij atakuvav Bogemiyu v 1071 U serpni 1073 Genrih vidpoviv vtorgnennyam v Polshu ale nove saksonske povstannya zmusilo jogo povernutisya nazad u 1075 roci Vratislav priyednavsya do nogo i voni razom peremogli zakolotnikiv 9 chervnya u pershij bitvi pid Langenzalcom Cheski vijska vikazali znachnu horobrist Genrih potim zrobiv Yaromira svoyim kanclerom pid im yam Gebhard i zabrav do Nimechchini Dlya Vratislava ce bulo velike polegshennya Vratislav takozh brav uchast u vijnah proti antikoroliv yaki vistupali proti panuvannya Genriha i buli obrani frakciyeyu dvoryanstva shob zaminiti jogo U bitvi pri Flarhhajm tilki cherez dopomogu kontingentu Vratislava imperatorska armiya podolala povstanciv pid kerivnictvom Rudolfa Rejfendolskogo gercoga Shvabiyi Vratislavu navit vdalosya zahopiti zolotij mech Rudolfa yakij potim pokazuvali na urochistih zahodah Armiya Vratislava brala uchast v italijskij kampaniyi Genriha v 1081 i 1083 rokah i bula z nim koli toj uvijshov do Rimu Nezvazhayuchi na sluzhbu imperatoru Vratislav pidtrimuvav dobri stosunki z papstvom Tim ne mensh papa Grigorij vidmovivsya nadati jomu dozvil na vikoristannya liturgiyi slov yanskoyu movoyu Vnutrishnya ta zovnishnya politikaKoronaciya Vratislava II Protyagom usogo svogo pravlinnya Vratislavu dovoditsya borotisya z molodshimi bratami osoblivo z Yaromirom yakij stav yepiskopom Pragi z 1068 Osoblivu uvagu knyaz pridilyav Moraviyi Rozdilivshi na 2 chastini Vratislav viddav yiyi yak udilni knyazivstva molodshim bratam Konradu i Otto Takozh domigsya v 1063 roci stvorennya Olomoucskogo yepiskopstva Svoyu rezidenciyu Vratislav perenis z Gradchan v Vishegrad Provodiv zovnishnyu politiku znachnoyu miroyu zasnovanu na ukladenni vigidnih shlyubnih soyuziv Pershoyu jogo druzhinoyu bula ugorska princesa Adelgejda Pislya yiyi smerti Vratislav odruzhivsya vdruge z polskoyu princesoyu Svatavoyu odnak ce ne prizvelo do polipshennya skladnih polsko cheskih vidnosin na kordoni mizh dvoma krayinami trivali zbrojni zitknennya U 1071 roci imperator Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi Genrih IV vasalami yakogo buli i Chehiya i Polsha zaprosiv Vratislava i polskogo korolya Boleslava II v Mejsen de zmusiv yih uklasti mir Vtim nezabarom Boleslav vlashtuvav nabig na Chehiyu i Genrih zbiravsya organizuvati pohid proti Polshi v 1072 roci chomu vtim zavadili vnutrishnonimecki obstavini Vratislav pislya tridcyatirichnogo caryuvannya pomer 14 sichnya 1092 vid rani otrimanoyi na polyuvanni Pohovano u sobori Svyatogo Petra i Pavla u Vishegradi Sim yaVratislav buv odruzhenij trichi Jogo persha druzhina Mariya pomerla pid chas peredchasnih pologiv Vin odruzhivsya vdruge v 1057 roci z Adelayidoyu dochkoyu Andriya I Ugorskogo ta Anastasiyi Yaroslavni onuki Velikogo knyazya Kiyivskogo Yaroslava Mudrogo sho pomerla v 1061 U nih bulo chetvero ditej Vratislav 1061 Yudit 1056 58 1086 vijshla za Vladislava I Germana sina Kazimira I Polskogo Lyudmila pislya 1100 Bratislav II blizko 1060 22 grudnya 1100 gercog Bogemiyi U 1062 Vratislav odruzhivsya vtretye na dochci Kazimira I Polskogo Svyatoslavi Svatavi U nih bulo p yatero ditej Boleslav 1091 knyaz Olomouckij Borzhivij II bl 1064 2 lyutogo 1124 gercog Bogemiyi Vladislav I 12 kviten 1125 gercog Bogemiyi Sobeslav I 14 lyutogo 1140 gercog Bogemiyi Yudita bl 1066 9 grudnya 1108 vijshla zamizh za Viprehta II Grojcha LiteraturaVratislav Vanicek Vratislav II I Prvni cesky kral Vysehrad 2004 ISBN 80 7021 655 7 Hans Patze Die die Konigserhebung Wratislaws v Bohmen und die Anfange der Stadt Pegau JGMODtl 12 1963 1 62 Percy Ernst Schramm Bohmen und das Regnum Die Verleihung der Konigswurde an die Herzoge von Bohmen 1085 86 1158 1198 1203 Adel und Kirche G Tellenbach z 65 Geb Hrsg K Schmid 1968 346 364 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Vratislav II