Ви́ділення (екскреція) — процеси, які утворюються в ході обміну речовин в клітинах тіла при розщепленні органічних . Цю функцію виконують як спеціалізовані видільні органи, так і інші органи чи системи, для яких видільна функція може бути побічною, другорядною.
Сечостатева система, або сечостатевий апарат, включає дві різні за функціями системи органів — статеві органи і органи виділення. Органи виділення забезпечують сечоутворення та сечовиведення. Статеві органи забезпечують функцію розмноження. Обидві системи зв'язані між собою за розвитком і топографічної.
Системи
Сечова
Більша частина продуктів обміну речовин видаляється із організму органами виділення, до складу яких відносяться нирки, сечоводи, сечовий міхур та сечівник. У нирках сеча утворюється. Сечоводи транспортують утворену сечу до сечового міхура, у якому вона накопичується (резервуар). По сечівнику сеча періодично виводиться із сечового міхура назовні. Нирки, виділяючи продукти обміну, підтримують сталість складу крові та внутрішнього середовища в цілому, зокрема їх іонного складу. Крім цього нирки беруть участь в процесах регуляції рівня артеріального тиску. До додаткових органів виділення відносяться шкіра (у вигляді поту виділяються продукти обміну та деякі солі), легені (вуглекислий газ, вода, леткі продукти обміну), кишечник (солі).
Нирка (лат. ren) має масу близько 120—200 г, довжину 10-12 см, ширину — 6-5 см і товщину 4 см. Звичайно права нирка дещо менша від лівої. Нирки розташовані позаочеревинно. Права нирка на рівні 12 грудного (верхня межа) і 3 поперекового (нижня межа) хребців. Ліва — на рівні нижньої половини 11 грудного — 2 поперекового хребців. Тобто права нирка на 1/2 хребця лежить нижче від лівої. Ззаду нирки прилягають до поперекової частини діафрагми, поперекового і квадратного м'язів попереку (ця поверхня нирки пласкіша, а передня — опукла). Спереду — до правої нирки прилягають: права частка печінки, вигин ободової кишки. До лівої — шлунок, хвіст підшлункової залози, селезінка. Зверху на нирках розташовані наднирники. Нирка вкрита власною оболонкою — фіброзна капсула (сполучна тканина), у якій багато міоцитів і еластичних волокон. Капсула прилягає до нирки, але з речовиною нирки зрощена слабко і може легко відділятися. На передній поверхні нирки капсула нерідко зростається з очеревиною.
Навколо нирки знаходиться скупчення жирової тканини — жирова капсула та ниркова фасція. Жирова капсула прилягає до фіброзної капсули і більше виражена на задньому боці. Ниркова фасція (продовження поперечної фасції живота) охоплює жирову капсулу і має два листки — передниркову і позадниркову пластинки. Спереду, поверх передниркової фасціальної пластинки, нирка вкрита очеревиною. Оболонки нирки разом з нирковими судинами є фіксуючим апаратом нирки. Іноді може спостерігатися послаблення фіксуючого апарату нирки і вона зміщується у бік тазу. Таку нирку називають блукаючою.
Нирка має бобоподібну форму. Увігнутим краєм нирки звернені до хребта — це ворота нирки. Крізь ворота нирки проходять , , лімфатичні судини, нерви у вигляді сплетення, яке супроводжує ниркову артерію і сечовід.
Ворота нирки продовжуються у оточену речовиною нирки заглибину — ниркову пазуху. У нирковій пазусі розташовані судини, нерви, ниркова миска (лаханка) та великі і малі ниркові чашки. Все це оточене жировою клітковиною. Малих чашок 8-12 (7-8) — короткі широкі трубочки. Вони охоплюють одним кінцем ниркові сосочки (лат. papilla renalis), протилежним відкриваються у велику чашку. Великі чашки (їх 2-3) зливаючись утворюють лійкоподібну ниркову лаханку, яка переходить у сечовід. Стінка чашок і лаханки побудована із слизової оболонки, шару міоцитів і шару сполучної тканини — адвентиція.
Речовина нирки (паренхіма) має два шари: корковий і мозковий (пірамідальний). Корковий шар (жовтуватого кольору) розташовується суцільним шаром по периферії нирки і дає відростки до мозкової речовини — ниркові стовпи. Мозкова речовина (має червоніший колір) розташована всередині, має форму пірамід (їх 7-10), верхівки яких звернені до воріт нирки. Верхівки 2-3 пірамід сполучені між собою і утворюють сосочок, який виступає у малу чашку. На вершині кожного сосочка відкривається від 10 до 20 (іноді і більше) сосочкових отворів. Одна піраміда з прилягаючою ділянкою коркової речовини утворює одну ниркову частку. Тобто, нирка має часткову будову, хоча зовні у людини це не проявляється. У дитини нирка має часткову форму.
Речовина нирки складається із сполучнотканинної основи, сечових канальців, кровоносних та лімфатичних судин і нервів. Сполучнотканинна основа представлена ретикулярною тканиною. Сечові канальці складають більшу частину речовини нирки. Це трубочки різної форми і діаметра. Вони об'єднані в структурно-функціональні одиниці нирки нефрони. Стінки канальців складаються із клітин ниркового епітелію різноманітної форми. У нирці налічується близько 1 млн нефронів. Довжина канальців одного нефрона дорівнює 35-50 мм, а усіх нефронів — близько 100 км.
Кожний нефрон має: капсулу клубочка (капсула Шумлянського-Боумена), проксимальний звивистий каналець, петлю Генле, дистальний звивистий каналець, який впадає у збирну трубочку. Кілька збирних трубочок зливаючись, утворюють сосочковий канал. Він відкривається невеликим отвором на сосочку у малу ниркову чашку. На сосочку є багато отворів. Більша частина нефронів (майже 4/5) розташована у корковому шарі (звідси корковий нефрон), менша — у мозковому, це юкстамедулярні нефрони (juxta — біля, поряд; medulla — мозковий).
Капсула клубочка нагадує за формою чашу, стінка якої складається із двох листків, що утворюють щілиноподібний простір. Всередині капсули знаходиться клубочок (glomerulus) кровоносних капілярів. Клубочок і капсулу разом називають — нирковим тільцем (лат. corpusculum renis). Вони є лише у корковому шарі нирки. Простір капсули відділений від просвіту капілярів двома шарами клітин — фенестровими капілярами та зрослими з ними епітеліальними клітинами внутрішнього листка капсули — подоцитами (великі клітини неправильної форми з кількома широкими відростками (цитотрабекули), від яких відходить багато дрібних відростків (цитоподії).
Кровоносна система нирки починається нирковою артерією (парні артерії, відходять від черевного відділу аорти). Увійшовши до нирки артерія поділяється на сегментарні, які проходять між нирковими пірамідами до їх основи. Це міжчасткові артерії. Ідуть вони у ниркових стовпах. В основі піраміди міжчасткові артерії поділяються на дві гілочки, які, розходячись, ідуть вздовж основи двох сусідніх пірамід по межі між корковою і мозковою речовиною. Вони називаються дуговими артеріями.
Від дугових артерій у напрямі до поверхні нирки відходять численні гілочки — міжчасточкові артерії, а від них ідуть короткі бічні гілочки. Ці, найменші артерії в нирці (артеріоли), називаються приносними артеріями (vas afferens), вони входять до капсули і утворюють (раптово розгалужуючись) клубочок капілярів (мальпігіїв клубочок). Артеріальні капіляри клубочка знову збираються в одну артерійку, яка виносить з нього кров і називається виносною артерією (vas efferens), діаметр якої менший від приносної. Внаслідок різниці діаметрів у клубочку виникає гідростатичний тиск, що робить можливим фільтрацію плазми крові і утворення первинної сечі. Вийшовши із капсули виносна судина утворює другу сітку капілярів, яка оточує ниркові канальці, забезпечуюючи відсмоктування (реабсорбцію) необхідних організмові продуктів з утворенням вторинної сечі та перетворення артеріальної крові у венозну. Таке повторне галуження капілярів називають чудова сітка (rete mirabile).
Далі капіляри збираються у венули, вени, які впадають у ниркову вену, що іде до нижньої порожнистої вени. Від виносних кровоносних судин юкстамедулярних нефронів, а також від початкових відділів міжчасточкових і дугових артерій відходять прямі артеріоли мозкової речовини, які забезпечують її кровопостачання. Тобто мозкова речовина живиться не позбавленою шлаків кров'ю. У юкстамедулярних нефронів приносна і виносна судини капсули мають однаковий діаметр і виносна не утворює вторинної сітки капілярів. Отже такі нефрони не беруть участі в утворенні сечі. Утворена завдяки реабсорбції у канальцях нирки вторинна сеча по збирних трубочках, малих та великих чашках відтікає крізь лаханку (миску) у сечовід і далі у сечовий міхур. Ниркова миска подібна до сплюснутої лійки. Звужена її частина обернена вниз і медіально переходить у сечовід. Стінка миски вкрита зсередини слизовою оболонкою, зовні лежить м'язовий шар і, нарешті — адвентиція. Нирки, крім виділення, відіграють важливу роль як залоза внутрішньої секреції. Зона переходу петлі Генле у дистальний звивистий каналець розташовується між приносною і виносною судинами. Тут у стінці канальця виявляється велике скупчення ядер, а базальна мембрана відсутня. Ця ділянка дистального відділу називається щільною плямою. В стінках приносної і виносної судин, які прилягають до щільної плями, під ендотеліоцитами знаходяться особливі збагачені гранулами юкстагломерулярні клітини, які виробляють ренін (регуляція кров'яного тиску) та нирковий еритропоетичний фактор (стимулює еритроцитопоез).
Сечоводи (лат. ureter) — трубки довжиною близько 30-35 см, діаметром від 3 до 9 мм. Вийшовши із лаханки сечовід позаочеревинно спускається вниз, проходить спереду по клубових артеріях на рівні тазової пограничної лінії і переходить у малий таз. У малому тазі сечовід досягає нижнього відділу сечового міхура, косо пронизує його стінку і відкривається у порожнину міхура.
У сечоводі виділяють 3 частини: черевну, тазову і внутрішньостінну. Черевна частина сечоводу задньою поверхнею торкається поперекового м'яза. Медіально від черевної частини правого сечоводу розташована нижня порожниста вена, латеральніше — висхідна ободова і сліпа кишки. Медіальніше лівого сечоводу лежить , а латеральніше — низхідна ободова кишка.
Тазова частина сечоводу спочатку знаходиться на стінці малого тазу, потім відходить від неї у передньолатеральному напрямі. Перед впаданням у сечовий міхур сечовід у чоловіків перехрещується з сім'явивідною протокою, а у жінок проходить поблизу шийки матки і вагіни і перехрещується з матковою артерією.
Внутрішньостінною частиною сечоводу називають невелику кінцеву частину сечоводу, яка розташована в стінці сечового міхура. Стінка сечоводу складається з 3-х оболонок: внутрішньої слизової оболонки з підслизовим шаром, середньої — м'язової оболонки і зовнішньої — адвентиціальної. Слизова оболонка вистелена епітелієм, містить слизові залозки і утворює поздовжні складки. М'язева оболонка представлена 3-ма шарами гладеньких м'язів, скорочення яких сприяє просуванню сечі до міхура і перешкоджає зворотному потоку. Адвентиціальна оболонка складається із сполучної тканини. Очеревина вкриває сечоводи лише спереду.
Сечовий міхур — порожнистий орган, форма якого залежить від наповнення сечею: порожний він сплющений, наповнений — грушеподібний чи яйцеподібний. Місткість у дорослої людини коливається в межах 500—700 мл. Розташований в порожнині малого тазу, спереду його розташований відділений пухкою клітковиною лобковий симфіз, а позаду розташовані матка і частина вагіни у жінок, пряма кишка і у чоловіків.
У сечовому міхурі розрізняють верхівку, тіло і дно з шийкою. Верхівка міхура звернена догори і трохи вперед; при сильному наповненні міхура вона піднімається над рівнем лобкового сполучення і прилягає до передньої черевної стінки. Тіло міхура — середня більша його частина — має передню, задню і дві бічні поверхні. Дно міхура звернене вниз і назад і, звужуючись, переходить у шийку міхура. Під дном міхура у чоловіків знаходиться простата, а у жінок — сечостатева діафрагма — закриває проміжок між гілками лобкових і сідничних кісток. Її основу складають парний глибокий поперечний м'яз промежини і м'яз сфінктер.
Стінка сечового міхура складається із внутрішньої — слизової оболонки (вкрита перехідним епітелієм) з підслизовою основою, середньої — м'язової і зовнішньої — серозної (частково) і адвентиціальної оболонок. Слизова оболонка утворює численні складки, які розрівнюються з наповненням міхура.
На дні сечового міхура є ділянка трикутної форми — трикутник міхура, у якої не виражена підслизова основа і слизова оболонка не утворює складок. На вершинах трикутника розташовані отвори: правий і лівий — сечоводів, внутрішній — отвір сечівника. У стінці міхура є багато рецепторів, які сприймають внутрішньоміхуровий тиск, забезпечуючи рефлекторне випорожнення міхура.
М'язова оболонка складається із гладеньких м'язів у 3 шари: 2 поздовжніх (зовнішній і внутрішній) і 1 спіральний (середній; найпотужніший). У районі шийки навколо внутрішнього отвору сечівника м'язові волокна цього шару утворюють сфінктер (мимовільний). Другий (вольовий) сфінктер належить до м'язів діафрагми таза. Серозна оболонка — очеревина вкриває тіло і верхівку міхура лише ззаду, решта міхура вкрита адвентиціальною (сполучнотканинною) оболонкою.
Сечівник (лат. urethra) різний у жінок і чоловіків. Жіноча уретра має форму трубки довжиною 3-3,5 см, розташована спереду від вагіни. Канал розпочинається своїм внутрішнім отвором у районі шийки сечового міхура, проходить назад і вниз від лобкового симфізу і відкривається зовнішнім отвором у вагінальному переддверї. На своєму шляху канал пронизує сечостатеву діафрагму, де він оточений м'язом — сфінктером сечівника (це довільний сфінктер). Чоловіча уретра має форму зігнутої трубки довжиною 18-23 см і є одночасно каналом виведення сечі і сім'яної рідини. Від міхура він проходить: крізь простату, сечостатеву діафрагму і губчасте тіло пеніса, на голівці якого відкривається зовнішнім отвором. У зв'язку з цим у каналі виділяють простатну, перетинчасту і губчасту частини. Простатна має довжину близько 2,5 см. Це найширша частина каналу. Сюди відкриваються протоки простати і сім'явиносні протоки. Перетинчаста частина найвужча, її довжина близько 1 см, вона оточена сфінктером. Губчаста — найдовша (15-20 см).
Іннервація нирки: гілки ниркового і черевного сплетень. Сечовід: гілки ниркового сплетення (черевна частина), сечовідного сплетення і внутрішньоносні тазові нерви (тазова частина сечовода). Сечовий міхур: гілки верхнього і нижнього підчеревних сплетень. Кровопостачання: сечовід — гілки ниркових і яєчкових (яєчникових) артерій. Сечовий міхур: гілки .
Джерела
- ЕКСКРЕЦІЯ [ 10 березня 2016 у Wayback Machine.] //Фармацевтична енциклопедія
Посилання
- Екскреція // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
![]() | Це незавершена стаття з медицини. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vi dilennya ekskreciya procesi yaki utvoryuyutsya v hodi obminu rechovin v klitinah tila pri rozsheplenni organichnih Cyu funkciyu vikonuyut yak specializovani vidilni organi tak i inshi organi chi sistemi dlya yakih vidilna funkciya mozhe buti pobichnoyu drugoryadnoyu Sechostateva sistema abo sechostatevij aparat vklyuchaye dvi rizni za funkciyami sistemi organiv statevi organi i organi vidilennya Organi vidilennya zabezpechuyut sechoutvorennya ta sechovivedennya Statevi organi zabezpechuyut funkciyu rozmnozhennya Obidvi sistemi zv yazani mizh soboyu za rozvitkom i topografichnoyi SistemiSechova Bilsha chastina produktiv obminu rechovin vidalyayetsya iz organizmu organami vidilennya do skladu yakih vidnosyatsya nirki sechovodi sechovij mihur ta sechivnik U nirkah secha utvoryuyetsya Sechovodi transportuyut utvorenu sechu do sechovogo mihura u yakomu vona nakopichuyetsya rezervuar Po sechivniku secha periodichno vivoditsya iz sechovogo mihura nazovni Nirki vidilyayuchi produkti obminu pidtrimuyut stalist skladu krovi ta vnutrishnogo seredovisha v cilomu zokrema yih ionnogo skladu Krim cogo nirki berut uchast v procesah regulyaciyi rivnya arterialnogo tisku Do dodatkovih organiv vidilennya vidnosyatsya shkira u viglyadi potu vidilyayutsya produkti obminu ta deyaki soli legeni vuglekislij gaz voda letki produkti obminu kishechnik soli Nirka lat ren maye masu blizko 120 200 g dovzhinu 10 12 sm shirinu 6 5 sm i tovshinu 4 sm Zvichajno prava nirka desho mensha vid livoyi Nirki roztashovani pozaocherevinno Prava nirka na rivni 12 grudnogo verhnya mezha i 3 poperekovogo nizhnya mezha hrebciv Liva na rivni nizhnoyi polovini 11 grudnogo 2 poperekovogo hrebciv Tobto prava nirka na 1 2 hrebcya lezhit nizhche vid livoyi Zzadu nirki prilyagayut do poperekovoyi chastini diafragmi poperekovogo i kvadratnogo m yaziv popereku cya poverhnya nirki plaskisha a perednya opukla Speredu do pravoyi nirki prilyagayut prava chastka pechinki vigin obodovoyi kishki Do livoyi shlunok hvist pidshlunkovoyi zalozi selezinka Zverhu na nirkah roztashovani nadnirniki Nirka vkrita vlasnoyu obolonkoyu fibrozna kapsula spoluchna tkanina u yakij bagato miocitiv i elastichnih volokon Kapsula prilyagaye do nirki ale z rechovinoyu nirki zroshena slabko i mozhe legko viddilyatisya Na perednij poverhni nirki kapsula neridko zrostayetsya z ocherevinoyu Navkolo nirki znahoditsya skupchennya zhirovoyi tkanini zhirova kapsula ta nirkova fasciya Zhirova kapsula prilyagaye do fibroznoyi kapsuli i bilshe virazhena na zadnomu boci Nirkova fasciya prodovzhennya poperechnoyi fasciyi zhivota ohoplyuye zhirovu kapsulu i maye dva listki perednirkovu i pozadnirkovu plastinki Speredu poverh perednirkovoyi fascialnoyi plastinki nirka vkrita ocherevinoyu Obolonki nirki razom z nirkovimi sudinami ye fiksuyuchim aparatom nirki Inodi mozhe sposterigatisya poslablennya fiksuyuchogo aparatu nirki i vona zmishuyetsya u bik tazu Taku nirku nazivayut blukayuchoyu Nirka maye bobopodibnu formu Uvignutim krayem nirki zverneni do hrebta ce vorota nirki Kriz vorota nirki prohodyat limfatichni sudini nervi u viglyadi spletennya yake suprovodzhuye nirkovu arteriyu i sechovid Vorota nirki prodovzhuyutsya u otochenu rechovinoyu nirki zaglibinu nirkovu pazuhu U nirkovij pazusi roztashovani sudini nervi nirkova miska lahanka ta veliki i mali nirkovi chashki Vse ce otochene zhirovoyu klitkovinoyu Malih chashok 8 12 7 8 korotki shiroki trubochki Voni ohoplyuyut odnim kincem nirkovi sosochki lat papilla renalis protilezhnim vidkrivayutsya u veliku chashku Veliki chashki yih 2 3 zlivayuchis utvoryuyut lijkopodibnu nirkovu lahanku yaka perehodit u sechovid Stinka chashok i lahanki pobudovana iz slizovoyi obolonki sharu miocitiv i sharu spoluchnoyi tkanini adventiciya Rechovina nirki parenhima maye dva shari korkovij i mozkovij piramidalnij Korkovij shar zhovtuvatogo koloru roztashovuyetsya sucilnim sharom po periferiyi nirki i daye vidrostki do mozkovoyi rechovini nirkovi stovpi Mozkova rechovina maye chervonishij kolir roztashovana vseredini maye formu piramid yih 7 10 verhivki yakih zverneni do vorit nirki Verhivki 2 3 piramid spolucheni mizh soboyu i utvoryuyut sosochok yakij vistupaye u malu chashku Na vershini kozhnogo sosochka vidkrivayetsya vid 10 do 20 inodi i bilshe sosochkovih otvoriv Odna piramida z prilyagayuchoyu dilyankoyu korkovoyi rechovini utvoryuye odnu nirkovu chastku Tobto nirka maye chastkovu budovu hocha zovni u lyudini ce ne proyavlyayetsya U ditini nirka maye chastkovu formu Rechovina nirki skladayetsya iz spoluchnotkaninnoyi osnovi sechovih kanalciv krovonosnih ta limfatichnih sudin i nerviv Spoluchnotkaninna osnova predstavlena retikulyarnoyu tkaninoyu Sechovi kanalci skladayut bilshu chastinu rechovini nirki Ce trubochki riznoyi formi i diametra Voni ob yednani v strukturno funkcionalni odinici nirki nefroni Stinki kanalciv skladayutsya iz klitin nirkovogo epiteliyu riznomanitnoyi formi U nirci nalichuyetsya blizko 1 mln nefroniv Dovzhina kanalciv odnogo nefrona dorivnyuye 35 50 mm a usih nefroniv blizko 100 km Kozhnij nefron maye kapsulu klubochka kapsula Shumlyanskogo Boumena proksimalnij zvivistij kanalec petlyu Genle distalnij zvivistij kanalec yakij vpadaye u zbirnu trubochku Kilka zbirnih trubochok zlivayuchis utvoryuyut sosochkovij kanal Vin vidkrivayetsya nevelikim otvorom na sosochku u malu nirkovu chashku Na sosochku ye bagato otvoriv Bilsha chastina nefroniv majzhe 4 5 roztashovana u korkovomu shari zvidsi korkovij nefron mensha u mozkovomu ce yukstamedulyarni nefroni juxta bilya poryad medulla mozkovij Kapsula klubochka nagaduye za formoyu chashu stinka yakoyi skladayetsya iz dvoh listkiv sho utvoryuyut shilinopodibnij prostir Vseredini kapsuli znahoditsya klubochok glomerulus krovonosnih kapilyariv Klubochok i kapsulu razom nazivayut nirkovim tilcem lat corpusculum renis Voni ye lishe u korkovomu shari nirki Prostir kapsuli viddilenij vid prosvitu kapilyariv dvoma sharami klitin fenestrovimi kapilyarami ta zroslimi z nimi epitelialnimi klitinami vnutrishnogo listka kapsuli podocitami veliki klitini nepravilnoyi formi z kilkoma shirokimi vidrostkami citotrabekuli vid yakih vidhodit bagato dribnih vidrostkiv citopodiyi Krovonosna sistema nirki pochinayetsya nirkovoyu arteriyeyu parni arteriyi vidhodyat vid cherevnogo viddilu aorti Uvijshovshi do nirki arteriya podilyayetsya na segmentarni yaki prohodyat mizh nirkovimi piramidami do yih osnovi Ce mizhchastkovi arteriyi Idut voni u nirkovih stovpah V osnovi piramidi mizhchastkovi arteriyi podilyayutsya na dvi gilochki yaki rozhodyachis idut vzdovzh osnovi dvoh susidnih piramid po mezhi mizh korkovoyu i mozkovoyu rechovinoyu Voni nazivayutsya dugovimi arteriyami Vid dugovih arterij u napryami do poverhni nirki vidhodyat chislenni gilochki mizhchastochkovi arteriyi a vid nih idut korotki bichni gilochki Ci najmenshi arteriyi v nirci arterioli nazivayutsya prinosnimi arteriyami vas afferens voni vhodyat do kapsuli i utvoryuyut raptovo rozgaluzhuyuchis klubochok kapilyariv malpigiyiv klubochok Arterialni kapilyari klubochka znovu zbirayutsya v odnu arterijku yaka vinosit z nogo krov i nazivayetsya vinosnoyu arteriyeyu vas efferens diametr yakoyi menshij vid prinosnoyi Vnaslidok riznici diametriv u klubochku vinikaye gidrostatichnij tisk sho robit mozhlivim filtraciyu plazmi krovi i utvorennya pervinnoyi sechi Vijshovshi iz kapsuli vinosna sudina utvoryuye drugu sitku kapilyariv yaka otochuye nirkovi kanalci zabezpechuyuyuchi vidsmoktuvannya reabsorbciyu neobhidnih organizmovi produktiv z utvorennyam vtorinnoyi sechi ta peretvorennya arterialnoyi krovi u venoznu Take povtorne galuzhennya kapilyariv nazivayut chudova sitka rete mirabile Dali kapilyari zbirayutsya u venuli veni yaki vpadayut u nirkovu venu sho ide do nizhnoyi porozhnistoyi veni Vid vinosnih krovonosnih sudin yukstamedulyarnih nefroniv a takozh vid pochatkovih viddiliv mizhchastochkovih i dugovih arterij vidhodyat pryami arterioli mozkovoyi rechovini yaki zabezpechuyut yiyi krovopostachannya Tobto mozkova rechovina zhivitsya ne pozbavlenoyu shlakiv krov yu U yukstamedulyarnih nefroniv prinosna i vinosna sudini kapsuli mayut odnakovij diametr i vinosna ne utvoryuye vtorinnoyi sitki kapilyariv Otzhe taki nefroni ne berut uchasti v utvorenni sechi Utvorena zavdyaki reabsorbciyi u kanalcyah nirki vtorinna secha po zbirnih trubochkah malih ta velikih chashkah vidtikaye kriz lahanku misku u sechovid i dali u sechovij mihur Nirkova miska podibna do splyusnutoyi lijki Zvuzhena yiyi chastina obernena vniz i medialno perehodit u sechovid Stinka miski vkrita zseredini slizovoyu obolonkoyu zovni lezhit m yazovij shar i nareshti adventiciya Nirki krim vidilennya vidigrayut vazhlivu rol yak zaloza vnutrishnoyi sekreciyi Zona perehodu petli Genle u distalnij zvivistij kanalec roztashovuyetsya mizh prinosnoyu i vinosnoyu sudinami Tut u stinci kanalcya viyavlyayetsya velike skupchennya yader a bazalna membrana vidsutnya Cya dilyanka distalnogo viddilu nazivayetsya shilnoyu plyamoyu V stinkah prinosnoyi i vinosnoyi sudin yaki prilyagayut do shilnoyi plyami pid endoteliocitami znahodyatsya osoblivi zbagacheni granulami yukstaglomerulyarni klitini yaki viroblyayut renin regulyaciya krov yanogo tisku ta nirkovij eritropoetichnij faktor stimulyuye eritrocitopoez Sechovodi lat ureter trubki dovzhinoyu blizko 30 35 sm diametrom vid 3 do 9 mm Vijshovshi iz lahanki sechovid pozaocherevinno spuskayetsya vniz prohodit speredu po klubovih arteriyah na rivni tazovoyi pogranichnoyi liniyi i perehodit u malij taz U malomu tazi sechovid dosyagaye nizhnogo viddilu sechovogo mihura koso pronizuye jogo stinku i vidkrivayetsya u porozhninu mihura U sechovodi vidilyayut 3 chastini cherevnu tazovu i vnutrishnostinnu Cherevna chastina sechovodu zadnoyu poverhneyu torkayetsya poperekovogo m yaza Medialno vid cherevnoyi chastini pravogo sechovodu roztashovana nizhnya porozhnista vena lateralnishe vishidna obodova i slipa kishki Medialnishe livogo sechovodu lezhit a lateralnishe nizhidna obodova kishka Tazova chastina sechovodu spochatku znahoditsya na stinci malogo tazu potim vidhodit vid neyi u perednolateralnomu napryami Pered vpadannyam u sechovij mihur sechovid u cholovikiv perehreshuyetsya z sim yavividnoyu protokoyu a u zhinok prohodit poblizu shijki matki i vagini i perehreshuyetsya z matkovoyu arteriyeyu Vnutrishnostinnoyu chastinoyu sechovodu nazivayut neveliku kincevu chastinu sechovodu yaka roztashovana v stinci sechovogo mihura Stinka sechovodu skladayetsya z 3 h obolonok vnutrishnoyi slizovoyi obolonki z pidslizovim sharom serednoyi m yazovoyi obolonki i zovnishnoyi adventicialnoyi Slizova obolonka vistelena epiteliyem mistit slizovi zalozki i utvoryuye pozdovzhni skladki M yazeva obolonka predstavlena 3 ma sharami gladenkih m yaziv skorochennya yakih spriyaye prosuvannyu sechi do mihura i pereshkodzhaye zvorotnomu potoku Adventicialna obolonka skladayetsya iz spoluchnoyi tkanini Ocherevina vkrivaye sechovodi lishe speredu Sechovij mihur porozhnistij organ forma yakogo zalezhit vid napovnennya secheyu porozhnij vin splyushenij napovnenij grushepodibnij chi yajcepodibnij Mistkist u dorosloyi lyudini kolivayetsya v mezhah 500 700 ml Roztashovanij v porozhnini malogo tazu speredu jogo roztashovanij viddilenij puhkoyu klitkovinoyu lobkovij simfiz a pozadu roztashovani matka i chastina vagini u zhinok pryama kishka i u cholovikiv U sechovomu mihuri rozriznyayut verhivku tilo i dno z shijkoyu Verhivka mihura zvernena dogori i trohi vpered pri silnomu napovnenni mihura vona pidnimayetsya nad rivnem lobkovogo spoluchennya i prilyagaye do perednoyi cherevnoyi stinki Tilo mihura serednya bilsha jogo chastina maye perednyu zadnyu i dvi bichni poverhni Dno mihura zvernene vniz i nazad i zvuzhuyuchis perehodit u shijku mihura Pid dnom mihura u cholovikiv znahoditsya prostata a u zhinok sechostateva diafragma zakrivaye promizhok mizh gilkami lobkovih i sidnichnih kistok Yiyi osnovu skladayut parnij glibokij poperechnij m yaz promezhini i m yaz sfinkter Stinka sechovogo mihura skladayetsya iz vnutrishnoyi slizovoyi obolonki vkrita perehidnim epiteliyem z pidslizovoyu osnovoyu serednoyi m yazovoyi i zovnishnoyi seroznoyi chastkovo i adventicialnoyi obolonok Slizova obolonka utvoryuye chislenni skladki yaki rozrivnyuyutsya z napovnennyam mihura Na dni sechovogo mihura ye dilyanka trikutnoyi formi trikutnik mihura u yakoyi ne virazhena pidslizova osnova i slizova obolonka ne utvoryuye skladok Na vershinah trikutnika roztashovani otvori pravij i livij sechovodiv vnutrishnij otvir sechivnika U stinci mihura ye bagato receptoriv yaki sprijmayut vnutrishnomihurovij tisk zabezpechuyuchi reflektorne viporozhnennya mihura M yazova obolonka skladayetsya iz gladenkih m yaziv u 3 shari 2 pozdovzhnih zovnishnij i vnutrishnij i 1 spiralnij serednij najpotuzhnishij U rajoni shijki navkolo vnutrishnogo otvoru sechivnika m yazovi volokna cogo sharu utvoryuyut sfinkter mimovilnij Drugij volovij sfinkter nalezhit do m yaziv diafragmi taza Serozna obolonka ocherevina vkrivaye tilo i verhivku mihura lishe zzadu reshta mihura vkrita adventicialnoyu spoluchnotkaninnoyu obolonkoyu Sechivnik lat urethra riznij u zhinok i cholovikiv Zhinocha uretra maye formu trubki dovzhinoyu 3 3 5 sm roztashovana speredu vid vagini Kanal rozpochinayetsya svoyim vnutrishnim otvorom u rajoni shijki sechovogo mihura prohodit nazad i vniz vid lobkovogo simfizu i vidkrivayetsya zovnishnim otvorom u vaginalnomu pereddveryi Na svoyemu shlyahu kanal pronizuye sechostatevu diafragmu de vin otochenij m yazom sfinkterom sechivnika ce dovilnij sfinkter Cholovicha uretra maye formu zignutoyi trubki dovzhinoyu 18 23 sm i ye odnochasno kanalom vivedennya sechi i sim yanoyi ridini Vid mihura vin prohodit kriz prostatu sechostatevu diafragmu i gubchaste tilo penisa na golivci yakogo vidkrivayetsya zovnishnim otvorom U zv yazku z cim u kanali vidilyayut prostatnu peretinchastu i gubchastu chastini Prostatna maye dovzhinu blizko 2 5 sm Ce najshirsha chastina kanalu Syudi vidkrivayutsya protoki prostati i sim yavinosni protoki Peretinchasta chastina najvuzhcha yiyi dovzhina blizko 1 sm vona otochena sfinkterom Gubchasta najdovsha 15 20 sm Innervaciya nirki gilki nirkovogo i cherevnogo spleten Sechovid gilki nirkovogo spletennya cherevna chastina sechovidnogo spletennya i vnutrishnonosni tazovi nervi tazova chastina sechovoda Sechovij mihur gilki verhnogo i nizhnogo pidcherevnih spleten Krovopostachannya sechovid gilki nirkovih i yayechkovih yayechnikovih arterij Sechovij mihur gilki DzherelaEKSKRECIYa 10 bereznya 2016 u Wayback Machine Farmacevtichna enciklopediyaPosilannyaEkskreciya Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Ce nezavershena stattya z medicini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi