Би́шів — село у Фастівському районі Київської області, центр Бишівської сільської громади. Розташоване за 25 км від селища Макарів. Найближча залізнична станція — Фастів, віддалена на 25 км. Площа населеного пункту — 806,4 га. Населення — 2773 особи. Кількість дворів — 1085. День села — 14 жовтня. Геральдика с. Бишів затверджена рішенням сесії Бишівської сільської ради у 2008 р. 14 жовтня 2009 р. Бишів святкував 500-річчя від дня свого заснування.
село Бишів | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | |||||
Область | Київська область | ||||
Район | Фастівський район | ||||
Рада | Бишівська сільська рада | ||||
Код КАТОТТГ | UA32140010010087323 | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1499 | ||||
Населення | 2873 | ||||
Площа | 1,094 км² | ||||
Густота населення | 2626,14 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 08072 | ||||
Телефонний код | +380 4578 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 50°16′02″ пн. ш. 29°52′54″ сх. д. / 50.26722° пн. ш. 29.88167° сх. д.Координати: 50°16′02″ пн. ш. 29°52′54″ сх. д. / 50.26722° пн. ш. 29.88167° сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря | 172 м | ||||
Водойми | р.Лупа | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | с.Бишів, вул. Київська, 48 | ||||
Карта | |||||
![]() Бишів | |||||
![]() Бишів | |||||
Мапа | |||||
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkwTDFkcGEybGxlSEJsWkdsMGFXOXVMVUo1YzJocGRpMHlMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFYYVd0cFpYaHdaV1JwZEdsdmJpMUNlWE5vYVhZdE1pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Назва села дуже давня, походить від давньоруської «бяше», «бяшити» — «він був», тобто вказує на його первісне походження. Є версія, що назва походить від слів «бій», «ішов» — Бишів.
На місці сучасного села стояло давньоруське городище Х-XII ст., збудоване за часів князя Володимира під час зведення Змієвих валів.
Найдавнішим поселенням Приірпіння називав Бишів краєзнавець XIX століття Едвард Руліковський. Він стверджував, що Бишів був заснований ще в V ст. до н. е., але після монгольської навали залишився пусткою. Відродження містечка Руліковський пов'язував з родиною Полозів, яка, за його даними, володіла ним з першої половини XV століття (згадка про Бишів зустрічається в «Словнику географічному королівства польського та інших слов'янських земель». Там його датовано як власність Полозів 1509 роком). Інші джерела зафіксували, що шляхетський литовський рід Полозів (родове гніздо якого розташоване на Пінському Поліссі), що був відомий у Київських землях завдяки військовим походам, з 1500 року володів Бишевом і навколишніми землями.
Від родини Полозів наприкінці століття містечко перейшло як придане польським магнатам Харленським. Саме під час правління та володарювання цих шляхтичів, Бишів почав зростати економічно, бо отримав привілеї, якими встановлювались на рік два ярмарки, звільнені від усіляких на те податків і недільні торги. Містечко одне з перших у Київському воєводстві двічі отримувало такі привілеї. 13 лютого 1581 року польський король Стефан Баторій на сеймі у Варшаві надав Бишеву Магдебурзьке право, а 1 червня 1616 р. король Зигмунт III підтвердив його. Імовірно, з того ж часу гербом Бишева став родовий герб власників містечка — шляхетського роду Харленських: на блакитному тлі срібний єдинорог (герб «Боньча»), відомий з пізніших печаток Бишівської ратуші.
Ось уривок з епохального для Бишева документу, який відшукала в архівах кандидат історичних наук Наталія Білоус, яка займається дослідженням історії Київщини 16-17 ст.:
«Иж мы на причину некоторых Пановъ Рад наших на сойме нинешнем при нась будучих, а особливо маючи бачєньє на заслуги урожоного Щесного Харленського, подкоморого земли Киевсъкое в именью его власном в повете Киевском лежачом местечьку Бышеве, которое он там ново осажати почал для лацвийшого и лепшого запоможеня подданных его мещанъ там в том мєстечку оседаючих, з ласки нашоє королєвскоє надаемы и установямы право майдеборское тым способом и обычаем, яко в месте нашом Киевском».
Протягом 1648—1665 рр. Бишів входив до складу Білоцерківського полку української держави Військо Запорозьке. До «Реєстру Війська Запорозького 1649 року» вписано 69 осіб козацького стану, що мешкали в Бишеві. Він був тоді сотенним містечком. Бишівським сотником був тоді Йосип Прима. Під час походу 1651 р. Миколи Потоцького до Білої Церкви Бишів було знищено. Бишівська сотня, зрозуміло, припинила своє існування. Проте вже до початку 1654 р. Бишів відродився. В ньому було тоді 6 шляхетських, 21 козацький і 38 міщанських дворів. Городовим отаманом був тоді Вакула Костирка. Містечко було обнесено двома стоячими острогами, один з яких мав 2 проїзні вежі, а другий — одну проїзну вежу з ворітьми. У містечку була соборна церква Покрови Богородиці. У жовтні 1654 р. Данило Виговський виклопотав у Царя московського визнання своїх прав на маєток Харлінських у Бишеві. Проте він зміг вступити у власність лише по смерті Гетьмана Богдана Хмельницького у серпні 1657 р., оскільки офіційно маєток належав державному скарбові Війська Запорозького. По смерті Данила Виговського у листопаді 1659 р. маєток у Бишеві дістався його вдові Олені Хмельницькій, а після одруження 1660 р. її з Павлом Тетерею — йому. Бишівську сотню було відновлено. 1663 р. Бишівським сотником став Андрій Солошич. Проте 1663 р. з дозволу Гетьмана Павла Тетері у містечку стала залога з військ Речі Посполитої, а Бишівську сотню було скасовано. У травні 1665 р. Бишевом заволодів повстанський отаман Данило Васильович, який звав себе «овруцьким полковником» і узгоджував свої дії з московським урядом. Проте після його відступу до Києва у листопаді 1665 р. Бишевом знову заволоділи війська Речі Посполитої
Після Переяславської ради 1654 р. російські вельможі приймали присягу мешканців сіл та містечок Білоцерківського полку на вірність московському царю. Серед них значиться і Бишів. Після Андрусівського перемир'я Бишів на деякий час став власністю Тишкевичів, але незабаром знову повернувся до Харленських.
XVIII—XIX століття
В ніч 8 — 9.07.1768 у Бишеві ночував зі своїм загоном гайдамацький ватажок Іван Бондаренко. Тут він вбив свого давнього кривдника Якименка. У Бишеві гайдамаки реквізували майно панського двору і католицького храму Божої Матері Руженцової.
У 1775 р. польський король Станіслав Август Понятовський своєю грамотою дарує Бишеву статус містечка. А з 1793 р. Бишівщина увійшла до Київського повіту, кількома роками потому — до Київської губернії.
Лаврентій Похилевич писав про село наступне:
"Бишів містечко, що розташоване за 50 верст. від Києва, при р.Лупа, що впадає з лівої сторони в Ірпінь верст за 4. Жителів проживало (дані зазначені станом на 1887 рік): православних 2523; римо-католиків 45, євреїв 417. Міського податку до скарбниці сплачено Бишевом тільки 17 р. 82 к.
Бишів був прикордонним містечком старовинної Польщі і за тих часів був досить багатолюдний. Згідно з переказом, у ньому знаходилося три торговельних площі, кілька церков і фортеця з польським гарнізоном. Залишки фортеці, що складаються з валів і ровів можна було побачити ще в XIX столітті. Утім за деякими ознаками вали ці можливо відносяться до віддаленішої епохи, ніж панування у цих краях Польщі. Місцеві жителі приписують розбудову укріплень рівноапостольному Володимиру. До тієї ж віддаленої епохи повинно бути віднесено і захоронення - високу могилу біля містечка, вершина якої з незапам'ятних часів розкопана, а також два вали, що пролягли від Ірпеня на північ до Пашківського лісу і далі до Мотижина. Висота цих валів від 3 до 7 аршинів. Років за 200 вони були звичайно вищі і крутіші. На Бишівських полях часто знаходять у землі залишки луків, залізних стріл, наконечників списів, а також гарматні ядра. Це доводить, що в цих місцях відбувалися битви, як у віддалені часи, коли воїни були озброєні тільки луками, списами і мечами, а також і в новітні часи, коли вогнепальна зброя замінила їх. Людські кісти, що викопуються іноді, є незвичних щодо нашого часу розмірів і свідчать також, що битви тут відбувалися дуже давно."
Відносно населеного пункту письмові акти засвідчують, що Бишів належав до володінь митрополита, і після якоїсь з татарських навал був розорений і залишався спустошеним; проте, в XVI ст. став належати до давніх маєтків Полозів, яке належало до старовинного роду київської шляхти. Спочатку Бишевом володів Сенько Володкевич Полоз?, потім, його син Семен Полоз, ключник київський, що залишив по собі дочку Феню, а у тієї від першого шлюбу була донька також Феня від князя Івана Сенського, яку прийняв як пасербицю другий чоловік Димитро Видницький-Любецький (дивись далі) за якої Бишів згідно з її другим шлюбом перейшов у власність до Щесни Харленського. Щесни Харленський на древньому дитинці замковища збудував замок з нагорнутим валом, рівчаком і озброєнням. У 1649 році замок частково знищили козаки під командуванням Голуба.
З 1647 р. Бишевом розпоряджається якийсь Вітовський, здається за довірою князів Любецьких, який побудував тут латинський костел, при якому згодом заведений був домініканський монастир.
Пізніше Семен Палій, не визнаючи прав Харленських на цей маєток, підтримав спочатку домагання на Бишів . Боротьба К. Тишкевича з Харленськими детально описана в книзі доктора Антона «З минулого київського Полісся».
Боротьба однак скінчилася на користь Харленських, за допомогою талерів, що Харленські піднесли Фастівському полковникові, який прийняв нарешті їхню сторону. Тишкевич, однак, з дозволу Палія прожив залишок свого життя і помер у Бишеві, але не у відвойованому замку, а в особливому своєму будинку; а перед смертю заповів належне йому село Пашківка бишівським домініканцям. Однак права на Бишівський маєток його вдова надала , що почав нескінченний судовий процес.
У 1711 році фортецю захопили козацькі війська під командуванням Пилипа Орлика.
З 1729 року в замковому будинку поселилися отці Домініканці.
Згодом пустий замковий будинок розібрано, а з вилученого матеріалу побудовано невеличку капличку на місці колишнього костелу та поховальний склеп Харленських.
"У власності Харленських Бишів і багато сусідніх сіл залишалися до 1843 року. Згаданого року маєток, обтяжений приватними і казенними боргами останнього власника з роду Харленских - Франца, продано з публічних торгів, за винятком невеликої частини, - села Воробієвки (сучасне с. Горобіївка), залишеної за Анною Михайлівною Харленською. Бишів з околицями був куплений княгинею Сесилією з Моршковських Радзивілл. Княгиня, помираючи в 1853 р., заповідала побудувати в Бишеві, замість дерев'яного кам'яний костел, будинок для ксьондзів і богодільню, на залишений нею капітал 70 000 р. сріблом. У 1855 р. Бишів з 2756 десятинами землі куплений у спадкоємця княгині Вільгельма, повіреним покійної при житті її виконавцем заповіту Григорієм Михайловичем Грушецьким."
Кам'яний костел і будівлі при ньому улаштовані за заповітом Радзивілл піднімаються в давньому замку, колись маєтностей православного митрополита, для 45 жителів римського обряду; а 2300 православних ледь розмістились у дерев'яному застарілому храмі, утішаючи себе тим, що щире благочестя не поєднується з пихатістю і пишнотою. При костелі поховані дехто з князів Шуйских — землевласників з сусіднього містечка Ясногородки.
Ярмарки в Бишеві у ті часи відбувались: 1) у середу 4 тижня великого посту, 2) 5 травня; 3) 24 червня; 4) 6 серпня; 5) 1 жовтня; 6) з 21 по 30 листопада (дані наведено за Юліанським літочисленням). У Бишеві була чудово облаштована винокурня.
У містечку діяли церква в ім'я Покрови Пресвятої Богородиці, яка була побудована у 1762 р. і знищена комуністами у 1934 р., та костел, знищений у 1917 р. Діяли однокласна парафіяльна школа, єврейський Будинок молитви. Двокласне земське училище (3-4 класи) було відкрите у 1909 р. (будинок зберігся до нашого часу).
Метричні книги, клірові відомості, сповідні розписи церкви Покрова Пресвятої Богородиці м-ка Бишів Бишівської волості Київського пов. Київської губ. зберігаються в ЦДІАК України.
XX століття
У 1900 р. до Бишівської волості входило 2 містечка, 15 сіл, 22 хутори, 3 німецьких колонії. Проживало 20 400 мешканців. У самому Бишеві налічувалося 348 дворів, жителів — 3604 особи. У 1912 р. — 6834 особи, у 1918 р. — 4666, у 1923 р. — більше 5000.
З початком Першої світової війни становище селян значно погіршилося. Основну масу працездатних чоловіків мобілізовано на фронт. На початку 1918 р. містечко зайняли німецькі війська. Вже в травні до Бишева прибув каральний загін із 1150 солдатів для «втихомирення» і розправи над селянами. Для боротьби із завойовниками бишівчани вступили до партизанського загону, яким командував Москальчук. Частина з них була мобілізована до війська С. Петлюри.
Під час громадянської війни містечко кілька разів переходило з рук в руки: петлюрівці, білогвардійці, більшовики, різні воєнізовані загони. У перші місяці 1919 р. в районі Бишева відбувались збройні сутички між військовими загонами УНР і радянськими. Селяни створювали партизанські загони. Один з найбільших, що налічував кілька тисяч осіб, отамана Соколовського, діяв у Бишівській волості.
7 серпня 1920 р. утворено комнезам, який очолив А. П. Юрченко. Навесні 1921 р. відбулися вибори до сільської ради, утворено волосний виконком, який очолили керівники комнезаму.
7 березня 1923 р. Бишів стає районним центром, до складу району входять 76 населених пунктів загальною кількістю населення 28 098 осіб. У 1924 р. створено комсомольську організацію на чолі з С. Т. Кромбетом. Перший ТСОЗ у Бишеві створено у 1927 р. До нього ввійшло 19 господарств. Серед членів цього товариства були Іван Шістка, Василь Савченко, Ганна Банківська, Яків Ступак, Олекса Фещенко.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUzTHpNeUxUSXlOeTB3TWpFMFgwSjVjMmhwZGk1cWNHY3ZNakl3Y0hndE16SXRNakkzTFRBeU1UUmZRbmx6YUdsMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
22 грудня 1929 р. створено перший колгосп «Радянське поле» під головуванням С. Т. Кромбета. На кінець 1930 р. в Бишеві працювало 5 колгоспів: «Радянське поле» (голова Л. Г. Лобайчук), ім. Косіора (С. П. Олійник), ім. Якіра (М. О. Швидкий), ім. Боровського (М. Ф. Депутат) та на х. Лупське (В. П. Обухівський).
У 1933 р. організовано МТС, яка налічувала 20 тракторів, головним чином ХТЗ. Директором МТС призначено Антонюка, головним інженером — Цесіка.
Голодомор 1932—1933 рр. забрав життя півтори тисячі бишівців.
10 липня 1941 р. Бишів окуповано німецько-нацистськими військами. Оборонні бої на території Бишівського району вели воїни 171-ї стрілецької дивізії (командир О. Ю. Будихо). Під час окупації на примусові роботи до Німеччини вивезено 160 юнаків і дівчат.
Одразу з приходом німців у Бишеві членами ОУН створена підпільна націоналістична організація. Очолював її Д. Д. Прилипенко. У жовтні 1941 р. М. В. Манченко організував молодіжну підпільну групу, до якої згодом приєдналися з Пашківки, Чорногородки, Вульшки. У листопаді 1941 р. утворено районну підпільно-диверсійну організацію, яку очолювали М. В. Кошовий, І. Я. Осипенко, В. К. Бондар, а 5 травня 1943 р. — Бишівський партизанський загін під командуванням Г. О. Хитриченка.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek14THlWRU1DVTVNU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWtNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZNVFk1WHlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkM1ZkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF4SlRrM0pVUXdKVUpFSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUpUSkRYeVZFTVNVNFJpVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVObDhsUkRBbFFqY2xSREFsUWpBbFJEQWxRak1sUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJERWxPRE1sUkRBbFFrSWxSREFsUWpoZkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0UmlWRU1TVTROVjhsUkRBbFFrWWxSREVsT0RBbFJEQWxRamhmSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXdKVUkzSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpFSlVReEpUazJYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpKZkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF4SlRrMlh6RTVORE5mSlVReEpUZ3dMaVV5UTE4bFJEQWxPVEVsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RnbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSXVTbEJITHpJeU1IQjRMWFJvZFcxaWJtRnBiQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Бишів визволено 8 листопада 1943 р. воїнами 1-го Українського фронту 8-ї армії у складі 100-ї, 126-ї, 131-ї стрілецьких полків. Близько 1500 громадян селища було мобілізовано на фронти, з війни не повернулося 425 громадян. Жителі села обороняли Одесу, Київ, Москву, брали участь у Сталінградській, Курській битві, за Кавказ, Берлін. У парку Слави споруджено пам'ятник на честь 67 воїнів-односельців, які тут поховані. Є Братська могила підпільників і партизан, розстріляних у 1943 р., 74-х радянських воїнів, які загинули при обороні села в 1941 р., Братська могила 69-ти воїнів, полеглих під час визволення села у листопаді 1943 р. — січні 1944 р.
Повернувшись додому, 290 демобілізованих воїнів стали працювати в колгоспі. На початку 1950-х років бишівські сільгоспартілі досягли значних успіхів у сільськогосподарському виробництві. У передовому колгоспі ім. Сталіна, де головою була О. Ю. Бабиченко, в 1958 р. на кожні 100 га угідь було вироблено по 4107 кг молока від кожної корови. У господарстві споруджувались типові механізовані корівники і свинарники.
У 1959 р. Бишів утратив статус райцентру через приєднання Бишівського району до Макарівського.
У 1959 р. три бишівські артілі об'єднали в одну, яку назвали ім. Ілліча. У 1967 р. тут працювало 36 тракторів, 24 комбайни, 33 вантажні автомашини, 113 електромоторів. На тваринницьких фермах налічувалось 1000 корів.
У 1967 р. на кожні 100 га сільськогосподарських угідь вироблено по 61 ц м'яса і 382 ц молока. Успішно розвивалося садівництво та овочівництво. Зростала оплата трудодня. У лютому 1969 р. на базі місцевого колгоспу створено радгосп ім. Ілліча. Поступово змінювалося обличчя села, побут його мешканців. Пік розбудови припав на 1980-ті роки.
Після реформ 1990-х років і реорганізації господарства на початку 2000-х землі радгоспу були розпайовані між його працівниками. Село пишається своїми людьми. Це кавалери ордена Леніна: О. Ю. Бабиченко, М. І. Пінчук, М. Бліновська, П. Е. Білоус, М. Ф. Сироватка, М. В. Пустовий, С. А. Плясун. К. Г. Савченко має звання «Мати-героїня».
Населення
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 2774 | 96.55% |
російська | 85 | 2.96% |
білоруська | 5 | 0.17% |
польська | 1 | 0.03% |
вірменська | 1 | 0.03% |
інші/не вказали | 8 | 0.26% |
Усього | 2873 | 100% |
Відомі люди
- Андрійко Олександр Опанасович (* 1951) — доктор хімічних наук, професор.
- Ю. О. Андрійко — доктор хімічних наук (працює у Віденській АН);
- М. Л. Головко — доктор історичних наук, ректор Академії праці і соціальних відносин;
- М. С. Кармазіна (вроджена Костецька) — доктор політичних наук (1999), кандидат історичних (1989), професор (2002), Заслужений діяч науки і техніки України (2010), завідувачка відділу соціально-політичної історії Інституту політичних і етнонаціональних досліджень НАН України (з 2010);
- Борис Бойко — художник;
- Віктор Клименко — художник;
- У Бишеві у 1923 р. народився відомий український письменник Микола Якович Олійник, автор багатьох художніх творів;
- — правник і громадська діячка;
- У місцевій школі навчався дитячий письменник Богдан Чалий;
- Ступак Микола Лаврентійович — депутат Верховної Ради УРСР 9-10-го скликань.
- Балабан Олег Валерійович (* 1966) — кандидат медичних наук, Заслужений лікар України.
Бишівські старости
Сучасність
Сьогодні в селі діють Бишівська ЗОШ I—III ступенів, Будинок культури, сільська бібліотека, дільнична лікарня, історико-краєзнавчий музей (керівник — член Національної спілки краєзнавців України Валерій Вікторович Обухівський). При Будинку культури працюють народний самодіяльний хор «Чарівник», самодіяльний ансамбль «Любисток» — жіночий вокальний ансамбль (керівник — В. П. Ступак), вокальний ансамбль «Струмок» (Л. А. Мірошкіна), молодіжний танцювальний ансамбль «Віночок», дитячі танцювальні ансамблі «Світанок» та «Капітошка» (Н. П. Тугай).
На території села знаходяться 15 виробничих об'єднань та фірм, у тому числі «С. О. К.» — з надання послуг населенню, ТОВ «Промет» (металообробка), ДП «Україна-Нафта»; 26 приватних торговельних об'єктів.
Бишів — зона інтенсивної забудови. Тут функціонує клініка сімейної медицини з денним стаціонаром на 25 ліжок, збудована церква Святої Покрови Богородиці, у проекті — спорудження кварталу з висотними житловими будинками. Здійснюється реконструкція Будинку культури, дитячого садка, приміщення сільської ради, на черзі — середня школа. У селі більшість вулиць заасфальтовано, село газифіковане.
Серед пам'яток архітектури збереглися будівлі лікарні (кінець XIX ст.), земського училища (1909 р.), адміністративний будинок (друга половина 1930-х років), залишки городища, Змієвих валів давньоруського періоду.
3 березня 2022 року російські окупанти обстріляли село Бишів на Київщині, одна людина загинула і четверо поранених.
Гімн
Слова Л. А. Мірошкіна
Музика Ю. М. Кромбет
- Пишається здавен козацька слава,
- Видніються відомі вітрові млини,
- Вертається з минулого мій Бишів —
- Живих легенд його святі сини.
- Згадаймо городище, як початок,
- Руїни й попіл, пустку від орди,
- Як землю в шляхти вибороли в спадок,
- Де наш Палій і Залізняк пройшли.
- Мій Бишів — край омріяний віками,
- Духовна частка серця, як зерно,
- Ця пісня, що написана роками,
- То процвітай прославлене село.
- Земля батьків шлях долі пам'ятає
- Музей, як сповідь воїнів-братів,
- Своїх героїв поіменно знає
- Земля славетних Змієвих валів.
- Ніхто й ніщо на попіл не забутий,
- Історія шанує імена
- Про мужність бишівчан згадають люди
- І обеліск — криниця край села.
- Співай, мій краю, доля в нас єдина,
- Шануймо землю, що життя дала,
- Мій Бишеве, ти наша Україна,
- Майбутнього надійна сторона.
Див. також
Примітки
- Букет Є. Історія кожного поселення — сягає коренями у глиб століть // Макарівські вісті. — 2012. — 3 лютого. — № 5 (10705). — С. 4-5.
- Державний архів Київської області, ф. 280, оп. 2, спр. 601, арк. 191.
- Обухівський В. Кожен населений пункт - це часточка історії нашої держави / Макарівські вісті. - 2011. - 23 грудня. - № 56 (10700). - С. 8.
- Коваленко Сергій. Україна під булавою Богдана Хмельницького. Енциклопедія у 3-х томах. Том 1. — К.: Видавництво «Стікс-Ко», 2007
- Букет Євген. Іван Бондаренко — останній полковник Коліївщини. Історичний нарис. — Київ: Видавництво «Стікс», 2014. — 320 с.
- ЦДІАК України. . cdiak.archives.gov.ua. Архів оригіналу за 10 листопада 2017. Процитовано 20 грудня 2018.
- s:Указ Президії ВР УРСР від 4.03.1959 «Про ліквідацію Бишівського і Велико-Половецького районів Київської області»
- . Архів оригіналу за 4 березня 2022. Процитовано 4 березня 2022.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Бишів (Фастівський район) |
- рос. дореф. Похилевичъ Л. Сказанія о населенныхъ мѣстностяхъ Кіевской губерніи. — К., 1864.
- Г. В. Абрамович «Князі Шуйські і російський трон», вид. Ленінградського Університету Ленінград 1991 р.
- Наталя Яковенко «Нарис історії середньовічної та ранньомодерної України», вид. «Критика» Київ, 2006 р.
- Ащенко Н. В., Букет Є. В., Нетреба Д. С., Обухівський В. В. та ін.; Упоряд. Букет Є. В. Нариси з історії Макарівського району: До 15-ї річниці Незалежності України. — Київ: «Логос», 2006. — С. 162—190.
- Букет Є. Історія кожного поселення — сягає коренями у глиб століть // Макарівські вісті. — 2012. — 3 лютого. — № 5 (10705). — С. 4-5.
- Byszów // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1880. — Т. I. — S. 515. (пол.).— S. 515—517. (пол.)
Посилання
- Офіційна сторінка Бишівської сільської ради[недоступне посилання з лютого 2019]
- (Інформація) про Бишів[недоступне посилання з лютого 2019] на
- Бишів — Інформаційно-пізнавальний портал | Київська область у складі УРСР [ 20 січня 2016 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, тома — Історія міст і сіл Української РСР: Київ. — К.: Гол. ред. УРЕ АН УРСР, 1968., Історія міст і сіл Української РСР. Київська область / Ф. М. Рудич (голова ред. колегії) та ін. — К.: Гол. ред. УРЕ, 1971. — 792 с.)
- Євген Букет. Бишів у добу середньовіччя і раннього нового часу / До 515-річчя з дня заснування села Бишів на Київщині // Краєзнавство. — 1(86), 2014. ISSN 2222-5250. — c. 52-57.
- Наталія Білоус. Магдебурзькі привілеї Бишева та його власники. Там же. С. 58-63
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bi shiv selo u Fastivskomu rajoni Kiyivskoyi oblasti centr Bishivskoyi silskoyi gromadi Roztashovane za 25 km vid selisha Makariv Najblizhcha zaliznichna stanciya Fastiv viddalena na 25 km Plosha naselenogo punktu 806 4 ga Naselennya 2773 osobi Kilkist dvoriv 1085 Den sela 14 zhovtnya Geraldika s Bishiv zatverdzhena rishennyam sesiyi Bishivskoyi silskoyi radi u 2008 r 14 zhovtnya 2009 r Bishiv svyatkuvav 500 richchya vid dnya svogo zasnuvannya selo BishivGerb Bisheva Fastivskij rajon Prapor Bisheva Fastivskij rajon Krayina UkrayinaOblast Kiyivska oblastRajon Fastivskij rajonRada Bishivska silska radaKod KATOTTG UA32140010010087323Osnovni daniZasnovane 1499Naselennya 2873Plosha 1 094 km Gustota naselennya 2626 14 osib km Poshtovij indeks 08072Telefonnij kod 380 4578Geografichni daniGeografichni koordinati 50 16 02 pn sh 29 52 54 sh d 50 26722 pn sh 29 88167 sh d 50 26722 29 88167 Koordinati 50 16 02 pn sh 29 52 54 sh d 50 26722 pn sh 29 88167 sh d 50 26722 29 88167Serednya visota nad rivnem morya 172 mVodojmi r LupaMisceva vladaAdresa radi s Bishiv vul Kiyivska 48KartaBishivBishivMapa Bishiv u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Bishiv IstoriyaNazva sela duzhe davnya pohodit vid davnoruskoyi byashe byashiti vin buv tobto vkazuye na jogo pervisne pohodzhennya Ye versiya sho nazva pohodit vid sliv bij ishov Bishiv Na misci suchasnogo sela stoyalo davnoruske gorodishe H XII st zbudovane za chasiv knyazya Volodimira pid chas zvedennya Zmiyevih valiv Najdavnishim poselennyam Priirpinnya nazivav Bishiv krayeznavec XIX stolittya Edvard Rulikovskij Vin stverdzhuvav sho Bishiv buv zasnovanij she v V st do n e ale pislya mongolskoyi navali zalishivsya pustkoyu Vidrodzhennya mistechka Rulikovskij pov yazuvav z rodinoyu Poloziv yaka za jogo danimi volodila nim z pershoyi polovini XV stolittya zgadka pro Bishiv zustrichayetsya v Slovniku geografichnomu korolivstva polskogo ta inshih slov yanskih zemel Tam jogo datovano yak vlasnist Poloziv 1509 rokom Inshi dzherela zafiksuvali sho shlyahetskij litovskij rid Poloziv rodove gnizdo yakogo roztashovane na Pinskomu Polissi sho buv vidomij u Kiyivskih zemlyah zavdyaki vijskovim pohodam z 1500 roku volodiv Bishevom i navkolishnimi zemlyami Vid rodini Poloziv naprikinci stolittya mistechko perejshlo yak pridane polskim magnatam Harlenskim Same pid chas pravlinnya ta volodaryuvannya cih shlyahtichiv Bishiv pochav zrostati ekonomichno bo otrimav privileyi yakimi vstanovlyuvalis na rik dva yarmarki zvilneni vid usilyakih na te podatkiv i nedilni torgi Mistechko odne z pershih u Kiyivskomu voyevodstvi dvichi otrimuvalo taki privileyi 13 lyutogo 1581 roku polskij korol Stefan Batorij na sejmi u Varshavi nadav Bishevu Magdeburzke pravo a 1 chervnya 1616 r korol Zigmunt III pidtverdiv jogo Imovirno z togo zh chasu gerbom Bisheva stav rodovij gerb vlasnikiv mistechka shlyahetskogo rodu Harlenskih na blakitnomu tli sribnij yedinorog gerb Boncha vidomij z piznishih pechatok Bishivskoyi ratushi Os urivok z epohalnogo dlya Bisheva dokumentu yakij vidshukala v arhivah kandidat istorichnih nauk Nataliya Bilous yaka zajmayetsya doslidzhennyam istoriyi Kiyivshini 16 17 st Izh my na prichinu nekotoryh Panov Rad nashih na sojme nineshnem pri nas buduchih a osoblivo mayuchi bachyenye na zaslugi urozhonogo Shesnogo Harlenskogo podkomorogo zemli Kievskoe v imenyu ego vlasnom v povete Kievskom lezhachom mestechku Bysheve kotoroe on tam novo osazhati pochal dlya lacvijshogo i lepshogo zapomozhenya poddannyh ego meshan tam v tom myestechku osedayuchih z laski nashoye korolyevskoye nadaemy i ustanovyamy pravo majdeborskoe tym sposobom i obychaem yako v meste nashom Kievskom Protyagom 1648 1665 rr Bishiv vhodiv do skladu Bilocerkivskogo polku ukrayinskoyi derzhavi Vijsko Zaporozke Do Reyestru Vijska Zaporozkogo 1649 roku vpisano 69 osib kozackogo stanu sho meshkali v Bishevi Vin buv todi sotennim mistechkom Bishivskim sotnikom buv todi Josip Prima Pid chas pohodu 1651 r Mikoli Potockogo do Biloyi Cerkvi Bishiv bulo znisheno Bishivska sotnya zrozumilo pripinila svoye isnuvannya Prote vzhe do pochatku 1654 r Bishiv vidrodivsya V nomu bulo todi 6 shlyahetskih 21 kozackij i 38 mishanskih dvoriv Gorodovim otamanom buv todi Vakula Kostirka Mistechko bulo obneseno dvoma stoyachimi ostrogami odin z yakih mav 2 proyizni vezhi a drugij odnu proyiznu vezhu z voritmi U mistechku bula soborna cerkva Pokrovi Bogorodici U zhovtni 1654 r Danilo Vigovskij viklopotav u Carya moskovskogo viznannya svoyih prav na mayetok Harlinskih u Bishevi Prote vin zmig vstupiti u vlasnist lishe po smerti Getmana Bogdana Hmelnickogo u serpni 1657 r oskilki oficijno mayetok nalezhav derzhavnomu skarbovi Vijska Zaporozkogo Po smerti Danila Vigovskogo u listopadi 1659 r mayetok u Bishevi distavsya jogo vdovi Oleni Hmelnickij a pislya odruzhennya 1660 r yiyi z Pavlom Tetereyu jomu Bishivsku sotnyu bulo vidnovleno 1663 r Bishivskim sotnikom stav Andrij Soloshich Prote 1663 r z dozvolu Getmana Pavla Teteri u mistechku stala zaloga z vijsk Rechi Pospolitoyi a Bishivsku sotnyu bulo skasovano U travni 1665 r Bishevom zavolodiv povstanskij otaman Danilo Vasilovich yakij zvav sebe ovruckim polkovnikom i uzgodzhuvav svoyi diyi z moskovskim uryadom Prote pislya jogo vidstupu do Kiyeva u listopadi 1665 r Bishevom znovu zavolodili vijska Rechi Pospolitoyi Pislya Pereyaslavskoyi radi 1654 r rosijski velmozhi prijmali prisyagu meshkanciv sil ta mistechok Bilocerkivskogo polku na virnist moskovskomu caryu Sered nih znachitsya i Bishiv Pislya Andrusivskogo peremir ya Bishiv na deyakij chas stav vlasnistyu Tishkevichiv ale nezabarom znovu povernuvsya do Harlenskih XVIII XIX stolittya V nich 8 9 07 1768 u Bishevi nochuvav zi svoyim zagonom gajdamackij vatazhok Ivan Bondarenko Tut vin vbiv svogo davnogo krivdnika Yakimenka U Bishevi gajdamaki rekvizuvali majno panskogo dvoru i katolickogo hramu Bozhoyi Materi Ruzhencovoyi U 1775 r polskij korol Stanislav Avgust Ponyatovskij svoyeyu gramotoyu daruye Bishevu status mistechka A z 1793 r Bishivshina uvijshla do Kiyivskogo povitu kilkoma rokami potomu do Kiyivskoyi guberniyi Lavrentij Pohilevich pisav pro selo nastupne Bishiv mistechko sho roztashovane za 50 verst vid Kiyeva pri r Lupa sho vpadaye z livoyi storoni v Irpin verst za 4 Zhiteliv prozhivalo dani zaznacheni stanom na 1887 rik pravoslavnih 2523 rimo katolikiv 45 yevreyiv 417 Miskogo podatku do skarbnici splacheno Bishevom tilki 17 r 82 k Bishiv buv prikordonnim mistechkom starovinnoyi Polshi i za tih chasiv buv dosit bagatolyudnij Zgidno z perekazom u nomu znahodilosya tri torgovelnih ploshi kilka cerkov i fortecya z polskim garnizonom Zalishki forteci sho skladayutsya z valiv i roviv mozhna bulo pobachiti she v XIX stolitti Utim za deyakimi oznakami vali ci mozhlivo vidnosyatsya do viddalenishoyi epohi nizh panuvannya u cih krayah Polshi Miscevi zhiteli pripisuyut rozbudovu ukriplen rivnoapostolnomu Volodimiru Do tiyeyi zh viddalenoyi epohi povinno buti vidneseno i zahoronennya visoku mogilu bilya mistechka vershina yakoyi z nezapam yatnih chasiv rozkopana a takozh dva vali sho prolyagli vid Irpenya na pivnich do Pashkivskogo lisu i dali do Motizhina Visota cih valiv vid 3 do 7 arshiniv Rokiv za 200 voni buli zvichajno vishi i krutishi Na Bishivskih polyah chasto znahodyat u zemli zalishki lukiv zaliznih stril nakonechnikiv spisiv a takozh garmatni yadra Ce dovodit sho v cih miscyah vidbuvalisya bitvi yak u viddaleni chasi koli voyini buli ozbroyeni tilki lukami spisami i mechami a takozh i v novitni chasi koli vognepalna zbroya zaminila yih Lyudski kisti sho vikopuyutsya inodi ye nezvichnih shodo nashogo chasu rozmiriv i svidchat takozh sho bitvi tut vidbuvalisya duzhe davno Vidnosno naselenogo punktu pismovi akti zasvidchuyut sho Bishiv nalezhav do volodin mitropolita i pislya yakoyis z tatarskih naval buv rozorenij i zalishavsya spustoshenim prote v XVI st stav nalezhati do davnih mayetkiv Poloziv yake nalezhalo do starovinnogo rodu kiyivskoyi shlyahti Spochatku Bishevom volodiv Senko Volodkevich Poloz potim jogo sin Semen Poloz klyuchnik kiyivskij sho zalishiv po sobi dochku Fenyu a u tiyeyi vid pershogo shlyubu bula donka takozh Fenya vid knyazya Ivana Senskogo yaku prijnyav yak paserbicyu drugij cholovik Dimitro Vidnickij Lyubeckij divis dali za yakoyi Bishiv zgidno z yiyi drugim shlyubom perejshov u vlasnist do Shesni Harlenskogo Shesni Harlenskij na drevnomu ditinci zamkovisha zbuduvav zamok z nagornutim valom rivchakom i ozbroyennyam U 1649 roci zamok chastkovo znishili kozaki pid komanduvannyam Goluba Z 1647 r Bishevom rozporyadzhayetsya yakijs Vitovskij zdayetsya za doviroyu knyaziv Lyubeckih yakij pobuduvav tut latinskij kostel pri yakomu zgodom zavedenij buv dominikanskij monastir Piznishe Semen Palij ne viznayuchi prav Harlenskih na cej mayetok pidtrimav spochatku domagannya na Bishiv Borotba K Tishkevicha z Harlenskimi detalno opisana v knizi doktora Antona Z minulogo kiyivskogo Polissya Borotba odnak skinchilasya na korist Harlenskih za dopomogoyu taleriv sho Harlenski pidnesli Fastivskomu polkovnikovi yakij prijnyav nareshti yihnyu storonu Tishkevich odnak z dozvolu Paliya prozhiv zalishok svogo zhittya i pomer u Bishevi ale ne u vidvojovanomu zamku a v osoblivomu svoyemu budinku a pered smertyu zapoviv nalezhne jomu selo Pashkivka bishivskim dominikancyam Odnak prava na Bishivskij mayetok jogo vdova nadala sho pochav neskinchennij sudovij proces U 1711 roci fortecyu zahopili kozacki vijska pid komanduvannyam Pilipa Orlika Z 1729 roku v zamkovomu budinku poselilisya otci Dominikanci Zgodom pustij zamkovij budinok rozibrano a z viluchenogo materialu pobudovano nevelichku kaplichku na misci kolishnogo kostelu ta pohovalnij sklep Harlenskih U vlasnosti Harlenskih Bishiv i bagato susidnih sil zalishalisya do 1843 roku Zgadanogo roku mayetok obtyazhenij privatnimi i kazennimi borgami ostannogo vlasnika z rodu Harlenskih Franca prodano z publichnih torgiv za vinyatkom nevelikoyi chastini sela Vorobiyevki suchasne s Gorobiyivka zalishenoyi za Annoyu Mihajlivnoyu Harlenskoyu Bishiv z okolicyami buv kuplenij knyagineyu Sesiliyeyu z Morshkovskih Radzivill Knyaginya pomirayuchi v 1853 r zapovidala pobuduvati v Bishevi zamist derev yanogo kam yanij kostel budinok dlya ksondziv i bogodilnyu na zalishenij neyu kapital 70 000 r sriblom U 1855 r Bishiv z 2756 desyatinami zemli kuplenij u spadkoyemcya knyagini Vilgelma povirenim pokijnoyi pri zhitti yiyi vikonavcem zapovitu Grigoriyem Mihajlovichem Grusheckim Kam yanij kostel i budivli pri nomu ulashtovani za zapovitom Radzivill pidnimayutsya v davnomu zamku kolis mayetnostej pravoslavnogo mitropolita dlya 45 zhiteliv rimskogo obryadu a 2300 pravoslavnih led rozmistilis u derev yanomu zastarilomu hrami utishayuchi sebe tim sho shire blagochestya ne poyednuyetsya z pihatistyu i pishnotoyu Pri kosteli pohovani dehto z knyaziv Shujskih zemlevlasnikiv z susidnogo mistechka Yasnogorodki Yarmarki v Bishevi u ti chasi vidbuvalis 1 u seredu 4 tizhnya velikogo postu 2 5 travnya 3 24 chervnya 4 6 serpnya 5 1 zhovtnya 6 z 21 po 30 listopada dani navedeno za Yulianskim litochislennyam U Bishevi bula chudovo oblashtovana vinokurnya U mistechku diyali cerkva v im ya Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici yaka bula pobudovana u 1762 r i znishena komunistami u 1934 r ta kostel znishenij u 1917 r Diyali odnoklasna parafiyalna shkola yevrejskij Budinok molitvi Dvoklasne zemske uchilishe 3 4 klasi bulo vidkrite u 1909 r budinok zberigsya do nashogo chasu Metrichni knigi klirovi vidomosti spovidni rozpisi cerkvi Pokrova Presvyatoyi Bogorodici m ka Bishiv Bishivskoyi volosti Kiyivskogo pov Kiyivskoyi gub zberigayutsya v CDIAK Ukrayini XX stolittya U 1900 r do Bishivskoyi volosti vhodilo 2 mistechka 15 sil 22 hutori 3 nimeckih koloniyi Prozhivalo 20 400 meshkanciv U samomu Bishevi nalichuvalosya 348 dvoriv zhiteliv 3604 osobi U 1912 r 6834 osobi u 1918 r 4666 u 1923 r bilshe 5000 Z pochatkom Pershoyi svitovoyi vijni stanovishe selyan znachno pogirshilosya Osnovnu masu pracezdatnih cholovikiv mobilizovano na front Na pochatku 1918 r mistechko zajnyali nimecki vijska Vzhe v travni do Bisheva pribuv karalnij zagin iz 1150 soldativ dlya vtihomirennya i rozpravi nad selyanami Dlya borotbi iz zavojovnikami bishivchani vstupili do partizanskogo zagonu yakim komanduvav Moskalchuk Chastina z nih bula mobilizovana do vijska S Petlyuri Pid chas gromadyanskoyi vijni mistechko kilka raziv perehodilo z ruk v ruki petlyurivci bilogvardijci bilshoviki rizni voyenizovani zagoni U pershi misyaci 1919 r v rajoni Bisheva vidbuvalis zbrojni sutichki mizh vijskovimi zagonami UNR i radyanskimi Selyani stvoryuvali partizanski zagoni Odin z najbilshih sho nalichuvav kilka tisyach osib otamana Sokolovskogo diyav u Bishivskij volosti 7 serpnya 1920 r utvoreno komnezam yakij ocholiv A P Yurchenko Navesni 1921 r vidbulisya vibori do silskoyi radi utvoreno volosnij vikonkom yakij ocholili kerivniki komnezamu 7 bereznya 1923 r Bishiv staye rajonnim centrom do skladu rajonu vhodyat 76 naselenih punktiv zagalnoyu kilkistyu naselennya 28 098 osib U 1924 r stvoreno komsomolsku organizaciyu na choli z S T Krombetom Pershij TSOZ u Bishevi stvoreno u 1927 r Do nogo vvijshlo 19 gospodarstv Sered chleniv cogo tovaristva buli Ivan Shistka Vasil Savchenko Ganna Bankivska Yakiv Stupak Oleksa Feshenko Pam yatnik na chest 123 voyiniv odnoselciv sho ne povernulisya z frontiv vijni s Bishiv 22 grudnya 1929 r stvoreno pershij kolgosp Radyanske pole pid golovuvannyam S T Krombeta Na kinec 1930 r v Bishevi pracyuvalo 5 kolgospiv Radyanske pole golova L G Lobajchuk im Kosiora S P Olijnik im Yakira M O Shvidkij im Borovskogo M F Deputat ta na h Lupske V P Obuhivskij U 1933 r organizovano MTS yaka nalichuvala 20 traktoriv golovnim chinom HTZ Direktorom MTS priznacheno Antonyuka golovnim inzhenerom Cesika Golodomor 1932 1933 rr zabrav zhittya pivtori tisyachi bishivciv 10 lipnya 1941 r Bishiv okupovano nimecko nacistskimi vijskami Oboronni boyi na teritoriyi Bishivskogo rajonu veli voyini 171 yi strileckoyi diviziyi komandir O Yu Budiho Pid chas okupaciyi na primusovi roboti do Nimechchini vivezeno 160 yunakiv i divchat Odrazu z prihodom nimciv u Bishevi chlenami OUN stvorena pidpilna nacionalistichna organizaciya Ocholyuvav yiyi D D Prilipenko U zhovtni 1941 r M V Manchenko organizuvav molodizhnu pidpilnu grupu do yakoyi zgodom priyednalisya z Pashkivki Chornogorodki Vulshki U listopadi 1941 r utvoreno rajonnu pidpilno diversijnu organizaciyu yaku ocholyuvali M V Koshovij I Ya Osipenko V K Bondar a 5 travnya 1943 r Bishivskij partizanskij zagin pid komanduvannyam G O Hitrichenka Bratska mogila 169 radyanskih voyiniv yaki zaginuli v boyah pri vizvolenni sela v listopadi 1943 r Bishiv Bishiv vizvoleno 8 listopada 1943 r voyinami 1 go Ukrayinskogo frontu 8 yi armiyi u skladi 100 yi 126 yi 131 yi strileckih polkiv Blizko 1500 gromadyan selisha bulo mobilizovano na fronti z vijni ne povernulosya 425 gromadyan Zhiteli sela oboronyali Odesu Kiyiv Moskvu brali uchast u Stalingradskij Kurskij bitvi za Kavkaz Berlin U parku Slavi sporudzheno pam yatnik na chest 67 voyiniv odnoselciv yaki tut pohovani Ye Bratska mogila pidpilnikiv i partizan rozstrilyanih u 1943 r 74 h radyanskih voyiniv yaki zaginuli pri oboroni sela v 1941 r Bratska mogila 69 ti voyiniv poleglih pid chas vizvolennya sela u listopadi 1943 r sichni 1944 r Povernuvshis dodomu 290 demobilizovanih voyiniv stali pracyuvati v kolgospi Na pochatku 1950 h rokiv bishivski silgospartili dosyagli znachnih uspihiv u silskogospodarskomu virobnictvi U peredovomu kolgospi im Stalina de golovoyu bula O Yu Babichenko v 1958 r na kozhni 100 ga ugid bulo virobleno po 4107 kg moloka vid kozhnoyi korovi U gospodarstvi sporudzhuvalis tipovi mehanizovani korivniki i svinarniki U 1959 r Bishiv utrativ status rajcentru cherez priyednannya Bishivskogo rajonu do Makarivskogo U 1959 r tri bishivski artili ob yednali v odnu yaku nazvali im Illicha U 1967 r tut pracyuvalo 36 traktoriv 24 kombajni 33 vantazhni avtomashini 113 elektromotoriv Na tvarinnickih fermah nalichuvalos 1000 koriv U 1967 r na kozhni 100 ga silskogospodarskih ugid virobleno po 61 c m yasa i 382 c moloka Uspishno rozvivalosya sadivnictvo ta ovochivnictvo Zrostala oplata trudodnya U lyutomu 1969 r na bazi miscevogo kolgospu stvoreno radgosp im Illicha Postupovo zminyuvalosya oblichchya sela pobut jogo meshkanciv Pik rozbudovi pripav na 1980 ti roki Pislya reform 1990 h rokiv i reorganizaciyi gospodarstva na pochatku 2000 h zemli radgospu buli rozpajovani mizh jogo pracivnikami Selo pishayetsya svoyimi lyudmi Ce kavaleri ordena Lenina O Yu Babichenko M I Pinchuk M Blinovska P E Bilous M F Sirovatka M V Pustovij S A Plyasun K G Savchenko maye zvannya Mati geroyinya NaselennyaMova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Kilkist Vidsotokukrayinska 2774 96 55 rosijska 85 2 96 biloruska 5 0 17 polska 1 0 03 virmenska 1 0 03 inshi ne vkazali 8 0 26 Usogo 2873 100 Vidomi lyudiAndrijko Oleksandr Opanasovich 1951 doktor himichnih nauk profesor Yu O Andrijko doktor himichnih nauk pracyuye u Videnskij AN M L Golovko doktor istorichnih nauk rektor Akademiyi praci i socialnih vidnosin M S Karmazina vrodzhena Kostecka doktor politichnih nauk 1999 kandidat istorichnih 1989 profesor 2002 Zasluzhenij diyach nauki i tehniki Ukrayini 2010 zaviduvachka viddilu socialno politichnoyi istoriyi Institutu politichnih i etnonacionalnih doslidzhen NAN Ukrayini z 2010 Boris Bojko hudozhnik Viktor Klimenko hudozhnik U Bishevi u 1923 r narodivsya vidomij ukrayinskij pismennik Mikola Yakovich Olijnik avtor bagatoh hudozhnih tvoriv pravnik i gromadska diyachka U miscevij shkoli navchavsya dityachij pismennik Bogdan Chalij Stupak Mikola Lavrentijovich deputat Verhovnoyi Radi URSR 9 10 go sklikan Balaban Oleg Valerijovich 1966 kandidat medichnih nauk Zasluzhenij likar Ukrayini Bishivski starosti Div takozh Kategoriya Bishivski starostiSuchasnistSogodni v seli diyut Bishivska ZOSh I III stupeniv Budinok kulturi silska biblioteka dilnichna likarnya istoriko krayeznavchij muzej kerivnik chlen Nacionalnoyi spilki krayeznavciv Ukrayini Valerij Viktorovich Obuhivskij Pri Budinku kulturi pracyuyut narodnij samodiyalnij hor Charivnik samodiyalnij ansambl Lyubistok zhinochij vokalnij ansambl kerivnik V P Stupak vokalnij ansambl Strumok L A Miroshkina molodizhnij tancyuvalnij ansambl Vinochok dityachi tancyuvalni ansambli Svitanok ta Kapitoshka N P Tugaj Na teritoriyi sela znahodyatsya 15 virobnichih ob yednan ta firm u tomu chisli S O K z nadannya poslug naselennyu TOV Promet metaloobrobka DP Ukrayina Nafta 26 privatnih torgovelnih ob yektiv Bishiv zona intensivnoyi zabudovi Tut funkcionuye klinika simejnoyi medicini z dennim stacionarom na 25 lizhok zbudovana cerkva Svyatoyi Pokrovi Bogorodici u proekti sporudzhennya kvartalu z visotnimi zhitlovimi budinkami Zdijsnyuyetsya rekonstrukciya Budinku kulturi dityachogo sadka primishennya silskoyi radi na cherzi serednya shkola U seli bilshist vulic zaasfaltovano selo gazifikovane Sered pam yatok arhitekturi zbereglisya budivli likarni kinec XIX st zemskogo uchilisha 1909 r administrativnij budinok druga polovina 1930 h rokiv zalishki gorodisha Zmiyevih valiv davnoruskogo periodu 3 bereznya 2022 roku rosijski okupanti obstrilyali selo Bishiv na Kiyivshini odna lyudina zaginula i chetvero poranenih GimnSlova L A Miroshkina Muzika Yu M Krombet Pishayetsya zdaven kozacka slava Vidniyutsya vidomi vitrovi mlini Vertayetsya z minulogo mij Bishiv Zhivih legend jogo svyati sini Zgadajmo gorodishe yak pochatok Ruyini j popil pustku vid ordi Yak zemlyu v shlyahti viboroli v spadok De nash Palij i Zaliznyak projshli Mij Bishiv kraj omriyanij vikami Duhovna chastka sercya yak zerno Cya pisnya sho napisana rokami To procvitaj proslavlene selo Zemlya batkiv shlyah doli pam yataye Muzej yak spovid voyiniv brativ Svoyih geroyiv poimenno znaye Zemlya slavetnih Zmiyevih valiv Nihto j nisho na popil ne zabutij Istoriya shanuye imena Pro muzhnist bishivchan zgadayut lyudi I obelisk krinicya kraj sela Spivaj mij krayu dolya v nas yedina Shanujmo zemlyu sho zhittya dala Mij Bisheve ti nasha Ukrayina Majbutnogo nadijna storona dd dd dd dd Div takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Kiyivska oblast PrimitkiBuket Ye Istoriya kozhnogo poselennya syagaye korenyami u glib stolit Makarivski visti 2012 3 lyutogo 5 10705 S 4 5 Derzhavnij arhiv Kiyivskoyi oblasti f 280 op 2 spr 601 ark 191 Obuhivskij V Kozhen naselenij punkt ce chastochka istoriyi nashoyi derzhavi Makarivski visti 2011 23 grudnya 56 10700 S 8 Kovalenko Sergij Ukrayina pid bulavoyu Bogdana Hmelnickogo Enciklopediya u 3 h tomah Tom 1 K Vidavnictvo Stiks Ko 2007 Buket Yevgen Ivan Bondarenko ostannij polkovnik Koliyivshini Istorichnij naris Kiyiv Vidavnictvo Stiks 2014 320 s ISBN 978 966 2401 09 7 CDIAK Ukrayini cdiak archives gov ua Arhiv originalu za 10 listopada 2017 Procitovano 20 grudnya 2018 s Ukaz Prezidiyi VR URSR vid 4 03 1959 Pro likvidaciyu Bishivskogo i Veliko Poloveckogo rajoniv Kiyivskoyi oblasti Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Arhiv originalu za 4 bereznya 2022 Procitovano 4 bereznya 2022 DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Bishiv Fastivskij rajon ros doref Pohilevich L Skazaniya o naselennyh mѣstnostyah Kievskoj gubernii K 1864 G V Abramovich Knyazi Shujski i rosijskij tron vid Leningradskogo Universitetu Leningrad 1991 r Natalya Yakovenko Naris istoriyi serednovichnoyi ta rannomodernoyi Ukrayini vid Kritika Kiyiv 2006 r Ashenko N V Buket Ye V Netreba D S Obuhivskij V V ta in Uporyad Buket Ye V Narisi z istoriyi Makarivskogo rajonu Do 15 yi richnici Nezalezhnosti Ukrayini Kiyiv Logos 2006 S 162 190 Buket Ye Istoriya kozhnogo poselennya syagaye korenyami u glib stolit Makarivski visti 2012 3 lyutogo 5 10705 S 4 5 Byszow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1880 T I S 515 pol S 515 517 pol PosilannyaOficijna storinka Bishivskoyi silskoyi radi nedostupne posilannya z lyutogo 2019 Informaciya pro Bishiv nedostupne posilannya z lyutogo 2019 na Bishiv Informacijno piznavalnij portal Kiyivska oblast u skladi URSR 20 sichnya 2016 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini toma Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Kiyiv K Gol red URE AN URSR 1968 Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Kiyivska oblast F M Rudich golova red kolegiyi ta in K Gol red URE 1971 792 s Yevgen Buket Bishiv u dobu serednovichchya i rannogo novogo chasu Do 515 richchya z dnya zasnuvannya sela Bishiv na Kiyivshini Krayeznavstvo 1 86 2014 ISSN 2222 5250 c 52 57 Nataliya Bilous Magdeburzki privileyi Bisheva ta jogo vlasniki Tam zhe S 58 63