Ваді-ель-Араба (араб. وادي عربة, Wādī ʻAraba), Арава, Га-Арава (івр. הָעֲרָבָה, HaArava) — рифтова долина на Близькому Сході, частина Великої рифтової долини, розташована між Мертвим морем на півночі й Акабською затокою Червоного моря на півдні. По долині проходить державний кордон між Ізраїлем на заході та Йорданією на сході.
Ваді-ель-Араба | |
Континент | Азія |
---|---|
Країна | d, ![]() ![]() |
Довжина або відстань | 166 км |
|
Координати: 30°25′01″ пн. ш. 35°09′05″ сх. д. / 30.416944444471777587° пн. ш. 35.151388888916777375° сх. д.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV6TDBOc2IzVmtZbkpsWVd0dmRtVnlkMkZrYVhKaGNtRmlZV1p5YjIxd1pYUnlZUzVxY0djdk1qQXdjSGd0UTJ4dmRXUmljbVZoYTI5MlpYSjNZV1JwY21GeVlXSmhabkp2YlhCbGRISmhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Загальний опис
Довжина долини близько 166 км. Топографічно ця область поділена на три частини. Від Акабської затоки на півночі поверхня долини поступово здіймається протягом 77 км, досягаючи висоти 230 м над рівнем моря, у точці вододілу Мертвого і Червоного морів. Далі на північ рельєф поступово знижується до 0 м над рівнем моря за 15 км на південь від Мертвого моря. З цієї точки починається різкий нахил до Мертвого моря, яке на 417 м нижче рівня моря і є найнижчою точкою суші на землі.
Клімат Арави вельми спекотний і сухий, тому долина малонаселена. Згідно з даними йорданської адміністрації району Ваді-Араба, населення цього району становить 6775 осіб. Тут мешкає 5 великих племен, що утворюють 8 постійних поселень на Йорданському боці. Це племена: Al-S'eediyeen (араб. السعيديين), Al-Ihewat (الإحيوات), Al-Ammareen (العمارين), Al-Rashaideh (الرشايدة), and Al-Azazmeh (العزازمة), а також дрібні племена Al-Oseifat (العصيفات), Al-Rawajfeh (الرواجفة), Al-Manaja'h (المناجعة), й Al-Marzaqa (المرزقة). Провідними видами економічної діяльності для мешканців Арави є сільське господарство, зокрема випас овець, ремесла та обслуговування Арабської Йорданської армії.
На ізраїльському боці існує кілька кібуців. Найстарішим кібуцем долини є (івр. יָטְבָתָה), заснований у 1957 році. Йотвата було названо на честь древнього міста в долині, що згадується в Біблії. Кібуц (івр. לוֹטָן), який є одним із новітніх ізраїльських кібуців, має центр спостереження за птахами.
У біблійні часи цей район був центром виробництва міді; цар Соломон, ймовірно, мав тут копальні. На теренах Арави в давні часи розташовувалась держава Ідумея, а схід долини був родиною набатеїв, будівельників міста Петра.
Долина вельми мальовнича; для неї характерні барвисті та гострі скелі. Ізраїльський парк відомий своїми доісторичними наскельними малюнками, найдавнішими мідними рудниками у світі та звивистою скелею, що називається стовпами царя Соломона. Місцевість на йорданському боці всесвітньо відома серед альпіністів, туристів і любителів природи. Також дуже відомий екологічний готель , відкритий Фейнані в 2005 році (RSCN).
Уряди Йорданії та Ізраїлю активно сприяють розвитку регіону. Існує план скидати воду з Червоного моря в Мертве море через канал (Канал Двох морів), який прямуватиме цією долиною. Утім, щодо маршруту існують суперечки між двома країнами, в остаточному варіанті було вирішено, що роботи повинні початися з Йорданського боку.
Саме в цій долині 26 жовтня 1994 року була підписана Ізраїльсько-йорданська мирова угода.
Копальні царя Соломона
Ваді-ель-Араба — давнє місце видобутку міді, відоме під назвою «Копальні царя Соломона». Тип оруднення — мідисті пісковики. Зафіксовано близько 3000 древніх розробок. Ранні з них належать до мідної доби (4 тис. до н. е.), пізніші — до початку н. е. (період римського панування). Основні типи виробок — стволи, штреки, штольні. Максимальна глибина шахт — 36 м, довжина штреків понад 50 м.
Рудники Ваді-ель-Араба, згідно із письмовими свідченнями давніх часів, були широко відомі за назвою «Атика». Рудники Ваді Араба належали фараонам .
Мідь із Тімни, між іншим, слугувала сировиною для виготовлення великої кількості яскравих мідних штаб, якими оздоблювались палаци й храми Давнього Єгипту, зокрема знаменитий Суддівський палац фараонів. Археологічні розкопки в Тімні виявили численні ознаки стійкого зв'язку гірництва й стародавніх містичних культів. Кожний історичний період мав своє місце й стиль обрядів, починаючи від найдавніших Високих Місць з кам'яними вівтарями й наскельними рисунками, до храмів Нового Царства, присвячених єгипетській богині Хатхор.
Дослідження
Рудники Ваді-ель-Араба були відкриті в 1845 році. Археолог Н. Глюк, який у 1937 році виявив давні копальні долини річки Тімни, пов'язував їх з Ізраїльсько-Юдейським царством X ст. до н. е. і вважав їх «копальнями царя Соломона», але ґрунтовні дослідження ізраїльських і німецьких археологів під керівництвом Б. Ротенберга довели, що гірнича діяльність у Тімні проводилась єгипетськими фараонами часів Нового Царства.
Див. також
Посилання
- Йорданія [ 31 березня 2017 у Wayback Machine.] // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Jordan Department of Statistics 2004
- . Архів оригіналу за 26 лютого 2009. Процитовано 23 квітня 2009.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Джерела
- Гірничий енциклопедичний словник : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Східний видавничий дім, 2004. — Т. 3. — 752 с. — .
- Гайко Г. І., Білецький В. С. — Київ-Алчевськ: Видавничий дім «Києво-Могилянська академія», видавництво «ЛАДО» ДонДТУ, 2013. — 542 с.
- The Arava Institute for Environmental Studies [ 29 квітня 2009 у Wayback Machine.](англ.)
- Royal Society for the Conservation of Nature [ 21 квітня 2008 у Wayback Machine.](англ.)
- Wadi Araba Archaeological Research Project [ 12 травня 2008 у Wayback Machine.]: Integrating Investigations of the Cultural Landscape of Wadi Araba since 1996. For Publications, see http://wadiaraba.tripod.com/waarpubs.htm(англ.) [ 7 вересня 2008 у Wayback Machine.]
- Wadi Arabah Project: Crossing the Rift [ 14 січня 2009 у Wayback Machine.](англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vadi el Araba arab وادي عربة Wadi ʻAraba Arava Ga Arava ivr ה ע ר ב ה HaArava riftova dolina na Blizkomu Shodi chastina Velikoyi riftovoyi dolini roztashovana mizh Mertvim morem na pivnochi j Akabskoyu zatokoyu Chervonogo morya na pivdni Po dolini prohodit derzhavnij kordon mizh Izrayilem na zahodi ta Jordaniyeyu na shodi Vadi el ArabaKontinentAziyaKrayinad Jordaniya i IzrayilDovzhina abo vidstan166 km Vadi el Araba u Vikishovishi Koordinati 30 25 01 pn sh 35 09 05 sh d 30 416944444471777587 pn sh 35 151388888916777375 sh d 30 416944444471777587 35 151388888916777375U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Arava Prohodzhennya holodnogo frontu nad Vadi el Araba JordaniyaZagalnij opisDovzhina dolini blizko 166 km Topografichno cya oblast podilena na tri chastini Vid Akabskoyi zatoki na pivnochi poverhnya dolini postupovo zdijmayetsya protyagom 77 km dosyagayuchi visoti 230 m nad rivnem morya u tochci vododilu Mertvogo i Chervonogo moriv Dali na pivnich relyef postupovo znizhuyetsya do 0 m nad rivnem morya za 15 km na pivden vid Mertvogo morya Z ciyeyi tochki pochinayetsya rizkij nahil do Mertvogo morya yake na 417 m nizhche rivnya morya i ye najnizhchoyu tochkoyu sushi na zemli Klimat Aravi velmi spekotnij i suhij tomu dolina malonaselena Zgidno z danimi jordanskoyi administraciyi rajonu Vadi Araba naselennya cogo rajonu stanovit 6775 osib Tut meshkaye 5 velikih plemen sho utvoryuyut 8 postijnih poselen na Jordanskomu boci Ce plemena Al S eediyeen arab السعيديين Al Ihewat الإحيوات Al Ammareen العمارين Al Rashaideh الرشايدة and Al Azazmeh العزازمة a takozh dribni plemena Al Oseifat العصيفات Al Rawajfeh الرواجفة Al Manaja h المناجعة j Al Marzaqa المرزقة Providnimi vidami ekonomichnoyi diyalnosti dlya meshkanciv Aravi ye silske gospodarstvo zokrema vipas ovec remesla ta obslugovuvannya Arabskoyi Jordanskoyi armiyi Na izrayilskomu boci isnuye kilka kibuciv Najstarishim kibucem dolini ye ivr י ט ב ת ה zasnovanij u 1957 roci Jotvata bulo nazvano na chest drevnogo mista v dolini sho zgaduyetsya v Bibliyi Kibuc ivr לו ט ן yakij ye odnim iz novitnih izrayilskih kibuciv maye centr sposterezhennya za ptahami U biblijni chasi cej rajon buv centrom virobnictva midi car Solomon jmovirno mav tut kopalni Na terenah Aravi v davni chasi roztashovuvalas derzhava Idumeya a shid dolini buv rodinoyu nabateyiv budivelnikiv mista Petra Dolina velmi malovnicha dlya neyi harakterni barvisti ta gostri skeli Izrayilskij park vidomij svoyimi doistorichnimi naskelnimi malyunkami najdavnishimi midnimi rudnikami u sviti ta zvivistoyu skeleyu sho nazivayetsya stovpami carya Solomona Miscevist na jordanskomu boci vsesvitno vidoma sered alpinistiv turistiv i lyubiteliv prirodi Takozh duzhe vidomij ekologichnij gotel vidkritij Fejnani v 2005 roci RSCN Uryadi Jordaniyi ta Izrayilyu aktivno spriyayut rozvitku regionu Isnuye plan skidati vodu z Chervonogo morya v Mertve more cherez kanal Kanal Dvoh moriv yakij pryamuvatime ciyeyu dolinoyu Utim shodo marshrutu isnuyut superechki mizh dvoma krayinami v ostatochnomu varianti bulo virisheno sho roboti povinni pochatisya z Jordanskogo boku Same v cij dolini 26 zhovtnya 1994 roku bula pidpisana Izrayilsko jordanska mirova ugoda Kopalni carya SolomonaVadi el Araba davnye misce vidobutku midi vidome pid nazvoyu Kopalni carya Solomona Tip orudnennya midisti piskoviki Zafiksovano blizko 3000 drevnih rozrobok Ranni z nih nalezhat do midnoyi dobi 4 tis do n e piznishi do pochatku n e period rimskogo panuvannya Osnovni tipi virobok stvoli shtreki shtolni Maksimalna glibina shaht 36 m dovzhina shtrekiv ponad 50 m Rudniki Vadi el Araba zgidno iz pismovimi svidchennyami davnih chasiv buli shiroko vidomi za nazvoyu Atika Rudniki Vadi Araba nalezhali faraonam Mid iz Timni mizh inshim sluguvala sirovinoyu dlya vigotovlennya velikoyi kilkosti yaskravih midnih shtab yakimi ozdoblyuvalis palaci j hrami Davnogo Yegiptu zokrema znamenitij Suddivskij palac faraoniv Arheologichni rozkopki v Timni viyavili chislenni oznaki stijkogo zv yazku girnictva j starodavnih mistichnih kultiv Kozhnij istorichnij period mav svoye misce j stil obryadiv pochinayuchi vid najdavnishih Visokih Misc z kam yanimi vivtaryami j naskelnimi risunkami do hramiv Novogo Carstva prisvyachenih yegipetskij bogini Hathor Doslidzhennya Rudniki Vadi el Araba buli vidkriti v 1845 roci Arheolog N Glyuk yakij u 1937 roci viyaviv davni kopalni dolini richki Timni pov yazuvav yih z Izrayilsko Yudejskim carstvom X st do n e i vvazhav yih kopalnyami carya Solomona ale gruntovni doslidzhennya izrayilskih i nimeckih arheologiv pid kerivnictvom B Rotenberga doveli sho girnicha diyalnist u Timni provodilas yegipetskimi faraonami chasiv Novogo Carstva Div takozhIstoriya vidobutku midiPosilannyaJordaniya 31 bereznya 2017 u Wayback Machine Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Jordan Department of Statistics 2004 Arhiv originalu za 26 lyutogo 2009 Procitovano 23 kvitnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya DzherelaGirnichij enciklopedichnij slovnik u 3 t za red V S Bileckogo D Shidnij vidavnichij dim 2004 T 3 752 s ISBN 966 7804 78 X Gajko G I Bileckij V S Kiyiv Alchevsk Vidavnichij dim Kiyevo Mogilyanska akademiya vidavnictvo LADO DonDTU 2013 542 s The Arava Institute for Environmental Studies 29 kvitnya 2009 u Wayback Machine angl Royal Society for the Conservation of Nature 21 kvitnya 2008 u Wayback Machine angl Wadi Araba Archaeological Research Project 12 travnya 2008 u Wayback Machine Integrating Investigations of the Cultural Landscape of Wadi Araba since 1996 For Publications see http wadiaraba tripod com waarpubs htm angl 7 veresnya 2008 u Wayback Machine Wadi Arabah Project Crossing the Rift 14 sichnya 2009 u Wayback Machine angl