«Аполлон-11» (англ. Apollo 11) — американський пілотований космічний корабель серії «Аполлон», який уперше доставив людей на поверхню Місяця 20 липня 1969 року.
Аполлон-11 | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Космічний корабель | Аполлон-11 | ||||
Тип космічного корабля | ф | ||||
Ракета-носій | «Сатурн-5 AS-506» | ||||
Місце запуску | мис Кеннеді, Флорида, стартовий комплекс 39А | ||||
Пов'язані місії | |||||
|
Для командного модуля астронавти обрали позивний «Колумбія» (англ. Columbia), для місячного модуля — «Ігл» (англ. Eagle — Орел). «Колумбія» — назва статуї на будівлі Конгресу США у Вашингтоні і корабля, в якому летіли на Місяць герої роману Жуля Верна «Із Землі на Місяць». Емблема експедиції — орел над поверхнею Місяця, який тримає у кігтях оливкову гілку.
Екіпаж
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5rTDBGd2IyeHNiMTh4TVY5RGNtVjNMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFCY0c5c2JHOWZNVEZmUTNKbGR5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- Командир — Ніл Армстронг (ліворуч)
- Пілот командного модуля — Майкл Коллінз (у центрі)
- Пілот місячного модуля — E. Олдрін молодший (праворуч)
Опис
Апарат складався з триступеневої ракети-носія «Сатурн V» (ступені S-1C, S-II і S-IVB), відсіку приладів, місячного модуля (LM-5), корабля «Аполлон-11» («Блок II» № 107) у складі командного і службового відсіків, системи аварійного порятунку на старті.
Політ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRrTDBGd2IyeHNiMTh4TVY5VFlYUjFjbTVmVmw5c2FXWjBhVzVuWDI5bVpsOXZibDlLZFd4NVh6RTJKVEpEWHpFNU5qa3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVUZ3YjJ4c2IxOHhNVjlUWVhSMWNtNWZWbDlzYVdaMGFXNW5YMjltWmw5dmJsOUtkV3g1WHpFMkpUSkRYekU1TmprdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZqTDBGd2IyeHNiMTh4TVY5c1lYVnVZMmd1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVGd2IyeHNiMTh4TVY5c1lYVnVZMmd1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTDBWdVoybHVaV1Z5YzE5WGIzSnJhVzVuWDJGd2IyeHNiMTh4TVM1d2JtY3ZNakl3Y0hndFJXNW5hVzVsWlhKelgxZHZjbXRwYm1kZllYQnZiR3h2WHpFeExuQnVadz09LnBuZw==.png)
Завдання польоту
- Посадка на Місяць у західній частині Моря Спокою (База Спокою).
- Збір зразків місячного ґрунту.
- Фотографування поверхні Місяця.
- Встановлення на поверхні Місяця приладів.
- Телевізійні сеанси з поверхні Місяця.
Передстартова підготовка
За шість діб до старту був виявлений витік з одного з балонів стиснутого гелію, розміщених у баку окиснювача першого ступеня ракети-носія. Двоє техніків зайшли до баку, затягли гайку на балоні і ліквідували витік.
У Центрі управління запуском серед почесних гостей був колишній президент США Джонсон, віцепрезидент Агню і піонер німецької ракетної техніки 75-річний Герман Оберт. На космодромі та у прилеглих районах старт спостерігало близько 1 млн осіб, а телевізійну трансляцію старту дивилося близько 1 млрд жителів планети з різних країн світу.
Запуск
Корабель Аполлон-11 стартував 16 липня 1969 року о 13 годині 32 хвилини за Гринвічем.
Двигуни всіх трьох ступенів ракети-носія відпрацювали за розрахунковою програмою і корабель було виведено на геоцентричну орбіту, близьку до розрахункової.
Старт з навколоземної орбіти і політ до Місяця
Після виходу останнього ступеня ракети-носія з кораблем на геоцентричну орбіту екіпаж протягом двох годин перевіряв бортові системи.
О 2:44:22 польотного часу на 347 секунд було увімкнено двигун останнього ступеня ракети-носія для переведення корабля на траєкторію польоту до Місяця.
О 3:26 польотного часу почався маневр перебудови відсіків, який завершився з першої спроби через сім хвилин.
О 4:30 польотного часу корабель (командний і місячний модулі) відокремився від останнього ступеня ракети-носія, відійшов на безпечну відстань і розпочав самостійний політ на Місяць.
За командою із Землі було злито компоненти палива з останнього ступеня ракети-носія, у результаті чого ступінь під дією місячного тяжіння вийшов на геліоцентричну орбіту, де перебуває й досі.
Під час телевізійного сеансу на 55 годині польоту Армстронг і Олдрін перейшли в місячний модуль для першої перевірки .
Посадка на Місяць
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDBGd2IyeHNiMTh4TVY5bWFYSnpkRjl6ZEdWd0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMUJjRzlzYkc5Zk1URmZabWx5YzNSZmMzUmxjQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0TDBGc1pISnBibDlCY0c5c2JHOWZNVEZmYjNKcFoybHVZV3d1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVGc1pISnBibDlCY0c5c2JHOWZNVEZmYjNKcFoybHVZV3d1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV6TDBGeWJYTjBjbTl1WjE5dmJsOU5iMjl1WHlVeU9FRnpNVEV0TkRBdE5UZzROaVV5T1Y4bE1qaGpjbTl3Y0dWa0pUSTVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFCY20xemRISnZibWRmYjI1ZlRXOXZibDhsTWpoQmN6RXhMVFF3TFRVNE9EWWxNamxmSlRJNFkzSnZjSEJsWkNVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc1TDBGd2IyeHNiMTh4TVY5aWIyOTBjSEpwYm5RdWFuQm5Mekl5TUhCNExVRndiMnhzYjE4eE1WOWliMjkwY0hKcGJuUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Корабель досяг місячної орбіти через 76 годин після старту. Після цього Армстронг і Олдрін почали готуватися до розстикування місячного модуля для висадки на місячну поверхню.
Командний і місячний модулі були розстиковані приблизно через 100 годин після старту. Можливо було використовувати автоматичні програми до моменту посадки, однак Армстронг ще до польоту вирішив, що на висоті близько 100 м над місячною поверхнею він перейде на напівавтоматичну програму управління. Він сказав: «Автоматика не знає, як обирати майданчики для посадки». Фактично Армстронг перейшов на ручний режим управління спуском набагато раніше, бо бортовий комп'ютер працював із перевантаженням і світився аварійний сигнал (червона лампа), що нервувало екіпаж. Рішення здійснити посадку на Місяць попри цей сигнал згодом було вшановано спеціальною нагородою НАСА.
Пізніше було встановлено, що перевантаження комп'ютера спричинили одночасна робота програми посадки (90 % потужності) і управління радіолокатором, який забезпечував зустріч із командним модулем на орбіті (14 % потужності).
Необхідність перейти на напівавтоматичну програму посадки виникла внаслідок руху корабля на посадку у кратер діаметром близько 180 м, заповнений великим камінням, що здійснювала автоматична програма. Армстронг вирішив перелетіти цей кратер, побоюючись, що посадка за таких умов може бути невдалою або навіть у випадку успіху ускладнить вихід на поверхню Місяця і виконання задачі екіпажу на поверхні.
Посадка на місячну поверхню здійснювалась у 5 етапів.
- I (тривалість етапу 56 хв 25 с) — «спуск» зі 111 км до 15 км (наближення до Місяця).
- II (8 хв 24 с) — зниження з 15 км до 2,3 км (над поверхнею).
- III (1 хв 42 с) — зниження з 2,3 км до 230 м (видно рельєфу поверхні).
- IV (1 хв 8 с) — вибір майданчика зі 230 м до 155 м (помітні деталі рельєфу).
- V (40 с) — примісячення на обраний майданчик (помітні деталі майданчика).
Місячний модуль здійснив посадку в Море Спокою 20 липня о 20 годині 17 хвилин 42 секунди за Гринвічем. У момент посадки Армстронг передав:
Х'юстон, говорить База Спокою. «Орел» сів.
Перебування на Місяці
Астронавти спершу виконали операції, які імітували старт з Місяця, щоб переконатися у справності відповідних систем. Зовнішня бортова камера, встановлена на місячному модулі, забезпечила пряму трансляцію виходу Армстронга на місячну поверхню. Армстронг спустився на поверхню Місяця 21 липня 1969 року о 2 годині 56 хвилин 20 секунд за Гринвічем. Зробивши крок з драбинки місячного модулю на поверхню Місяця, він вимовив знамениту фразу:
Це один маленький крок для людини, але гігантський стрибок для всього людства.
Олдрін вийшов на поверхню Місяця через 15 хвилин після Армстронга. Олдрін випробував різні способи швидкого пересування поверхнею Місяця. Найдоцільнішою астронавти визнали звичайну ходьбу. Астронавти пройшлися поверхнею, зібрали зразки місячного ґрунту і установили телевізійну камеру. Потім астронавти установили прапор США (Конгрес США до польоту відкинув пропозицію НАСА встановити на Місяці прапор ООН замість національного), провели двохвилинний сеанс зв'язку з президентом Річардом Ніксоном, установили на поверхні Місяця наукові прилади (сейсмометр і відбивач лазерного променя). Після встановлення приладів астронавти додатково зібрали зразки місячного ґрунту і повернулися на модуль.
При ресурсі автономної системи життєзабезпечення близько 4 годин, Олдрін пробув на поверхні Місяця понад 1,5 години, Армстронг — приблизно 2 години 10 хвилин.
Після повернення до місячної кабіни астронавти склали непотрібні речі у мішок, розгерметизували кабіну і викинули мішок на поверхню Місяця. Надалі астронавти перевірили бортові системи, поїли і поспали близько 7 годин.
Старт з Місяця
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU0TDBGVE1URXROREF0TlRnMU1FaFNMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFCVXpFeExUUXdMVFU0TlRCSVVpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Після ще одного вживання їжі астронавтами, на 125-й годині польотного часу, відбувся старт з Місяця злітного ступеня місячного модуля.
Загальна тривалість перебування місячного модуля на поверхні Місяця — 21 година 36 хвилин.
На посадковому ступені, що залишився на Місяці, закріплена табличка з вигравіруваною на ній мапою півкуль Землі і словами:
Тут люди з планети Земля вперше ступили на Місяць. Липень 1969 р. нової ери. Ми прийшли з миром від імені всього Людства.
Під цими словами вигравірувані підписи трьох астронавтів корабля «Аполлон-11» і президента Ніксона.
Стикування
Після виходу злітного ступеня на селеноцентричну орбіту стикування з командним модулем відбулося на 128-й годині польотного часу. Екіпаж місячного модуля взяв зразки місячного ґрунту, зібрані на Місяці, і перейшов у командний модуль, злітний ступінь було відстиковано і командний модуль стартував на Землю. Розділення відсіків командного модуля виконали на 195-ій годині польоту.
Приводнення на Землю
Відсік екіпажу приводнився в Тихому океані приблизно за 20 км від авіаносця «Хорнет» через 195 годин 15 хвилин 21 секунду від початку експедиції.
Екіпаж підняли на борт гвинтокрила і доставили на авіаносець через 63 хвилини після приводнення. Астронавти з вертольота перейшли у карантинний фургон, де на них чекали лікар і технік.
На авіаносець для зустрічі астронавтів прибули президент Ніксон, директор НАСА Томас Пейн, а також астронавт Френк Борман. Президент Ніксон звернувся до астронавтів, які перебували в цей час у карантинному фургоні, з промовою-вітанням.
Після польоту
Астронавти перебували у карантині 21 день (з моменту старту з Місяця). З першого ж дня перебування на Землі екіпаж почав звітувати про політ і одночасно проходив медичне обстеження. Ці обстеження, а також аналіз зразків місячних порід не виявили позаземних мікроорганізмів. Після одержання таких результатів карантин було знято.
13 серпня 1969 року відбулася урочиста зустріч астронавтів у Нью-Йорку, потім Чикаго і Лос-Анджелесі.
16 вересня відбувся прийом екіпажу «Аполлона-11» у Конгресі США. Цього дня Конгрес затвердив нову державну нагороду США — Почесну медаль Конгресу за освоєння космосу.
Результати польоту
Агенція НАСА підкреслювало, що основні задачі місії — вирішення інженерно-технічних проблем досягнення Місяця, посадка на його поверхню, вихід екіпажу та пересування на Місяці тощо. Усі ці цілі були досягнуті.
Крім того, важливим є наукове значення польоту (яке не вважалося головним) — встановлення дослідницьких приладів, збір зразків ґрунту Місяця, багатий матеріал з практичної космонавтики, проблем життєзабезпечення космонавтів.
Загальна маса зразків місячного ґрунту, доставлених на Землю — 24,9 кг при максимально допустимій масі 59 кг.
Наукові результати місії
Місячна геологія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF3TDBGd2IyeHNiMTh4TVY5TmIyOXVYM0p2WTJ0elh6RXVhbkJuTHpJek1IQjRMVUZ3YjJ4c2IxOHhNVjlOYjI5dVgzSnZZMnR6WHpFdWFuQm4uanBn.jpg)
5 січня 1970 року у Х'юстоні відкрилася перша Конференція з вивчення Місяця (англ. Lunar Science Conference). На неї зібралися кілька сотень учених, зокрема 142 основні дослідники, які отримали від НАСА зразки місячного ґрунту. Вони представили перші результати своєї роботи. З доповідей випливало, що серед зразків, привезених астронавтами «Аполлона-11», були базальти, що сформувалися плавленням, а також брекчії.
Більшість дрібних фрагментів були такими самими, як велике каміння, але невелика кількість зовсім не були на них схожі і, можливо, потрапили на місце посадки з розташованих поблизу високогірних районів. Властивості місячної породи говорили, що вона сформувалася при високих температурах, за умов повної відсутності кисню та води.
Були ідентифіковані 20 мінералів, відомих на Землі, що говорило на користь єдиного джерела походження обох небесних тіл. Водночас було виявлено три нові мінерали, відсутні на Землі. Один із них назвали (за першими літерами прізвищ астронавтів).
Вік місячних зразків був різним. Базальти з району Бази Спокою мали вік 3—4 млрд років, одночасно в ґрунті були присутні частинки, які могли утворитися 4,6 млрд років тому. Це вказувало на те, що поверхня Місяця була сформована більш ніж однією катастрофічною подією.
Проби, взяті з глибини, показали, що колись цей ґрунт перебував на поверхні. При цьому вивчення ізотопів, що утворилися в результаті бомбардування космічним промінням, виявило, що зразки, привезені астронавтами, перебували у безпосередній близькості від поверхні Місяця щонайменше протягом останніх 10 млн років.
Хімічний склад місячних базальтів виявився відмінним від земних. У них було менше летких елементів, як-от натрій, але набагато більше титану. Вражаючою для вчених виявилась майже повна відсутність у місячних базальтах такого рідкоземельного елементу, як європій.
Пошуки можливих слідів життя виявилися безрезультатними. Вуглець та деякі його сполуки були виявлені, але жодних молекул, які могли б бути ідентифіковані як такі, що походять від живих організмів, знайдено не було. Інтенсивний пошук живих або викопних решток мікроорганізмів не дав жодних результатів.
Конференція показала, що попередні результати вивчення місячних порід, доставлених на Землю, поставили більше питань, ніж дали відповідей. Проблему походження Місяця не було розв'язано. Стало зрозуміло, що поверхня Місяця неоднорідна за складом та віком і що необхідно отримати та вивчити матеріал не з одного, а з кількох різних районів.
Цікаві факти
Загалом Радянський Союз на той час випереджав США у більшості космічних сфер, і освоєння космосу відбувалося в рамках гострого політичного суперництва (космічні перегони). Лише розробка програми «Аполлон» дала США змогу наздогнати СРСР.
Армстронг згадав драматичний момент під час польоту на «Аполлоні», коли астронавтам повідомили, що радянський космічний апарат «Луна-15» вийшов на орбіту Місяця. На борту в нього не було екіпажу, — згадував Армстронг, — але його секретне завдання полягало в тому, щоб сісти, зібрати зразки ґрунту, відправити їх назад на Землю і дозволити Совєтам заявити про свою перемогу — перші шматки Місяця, доставлені на Землю людьми.
«Луна-15» не впоралася із завданням і зазнала аварії 21 липня 1969 року — через день після того, як американські астронавти зробили перші кроки місячною поверхнею.
Це був перший випадок співпраці між Сполученими Штатами і Радянським Союзом у сфері освоєння космосу. Москва надала американському центру управління польотами в Х'юстоні траєкторію руху «Луни-15», щоб не допустити перетину орбіт двох космічних апаратів. За словами Армстронга, саме тоді конкуренція почала перетворюватися на співпрацю, і результатом стало «видатне національне досягнення для обох сторін».
Фото-галерея
- Олдрін віддає почесть прапору США.
- Олдрін перевіряє посадкове обладнання місячного модуля.
- Олдрін виймає сейсмометр із вантажного відсіку місячного модуля.
- Олдрін біля сейсмометра. Місячний модуль на задньому тлі.
- Екіпаж «Аполлон-11» у Білому Домі зустрічається з Джорджем Бушем у 2004 році.
- Командний модуль у Національному аерокосмічному музеї.
- Кремнієвий диск, залишений на Місяці Баззом Олдріном.
Див. також
Виноски
- Wilhelms, Don E. (1993). Tranquillity Base 1969 (PDF). To a Rocky Moon: A Geologist's History of Lunar Exploration (англійською) . University of Arizona Press. с. P. 210. Архів (PDF) оригіналу за 21 червня 2012. Процитовано 19 березня 2012.
{{}}
:|pages=
має зайвий текст () - Compton, William David (1989). Where No Man Has Gone Before: A History of Apollo Lunar Exploration Missions (PDF) (англійською) . NASA. с. P. 189 — 191. Архів (PDF) оригіналу за 21 червня 2012. Процитовано 19 березня 2012.
{{}}
:|pages=
має зайвий текст () - Ніл Армстронг вважає, що холодна війна проклала дорогу на Місяць [ 28 серпня 2012 у Wayback Machine.] — (Radio Free Europe / Radio Liberty)(англ.)
Посилання
- Аполлон-11 [ 14 серпня 2009 у Wayback Machine.] Польоти НАСА(англ.)
- Журнал висадки на поверхню Місяця Аполлона-11 [ 14 листопада 2021 у Wayback Machine.](англ.)
- Стаття з критикою «теорії фальсифікації» польотів на Місяць [ 5 жовтня 2008 у Wayback Machine.](рос.)
Мультимедіа
- Бібліотека зображень Аполлона-11 [ 14 вересня 2008 у Wayback Machine.](англ.)
- Карти подорожей космонавтів Місяцем [ 24 квітня 2014 у Wayback Machine.](англ.)
- Google Moon [ 30 серпня 2007 у Wayback Machine.] з позначенням місць посадок Аполлонів(англ.)
- Панорами поверхні Місяця з польотів Аполлонів [ 28 серпня 2008 у Wayback Machine.](англ.)
- Архів зображень з програми Аполлон [ 27 серпня 2011 у Wayback Machine.](англ.)
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Apollon 11 angl Apollo 11 amerikanskij pilotovanij kosmichnij korabel seriyi Apollon yakij upershe dostaviv lyudej na poverhnyu Misyacya 20 lipnya 1969 roku Apollon 11Kosmichnij korabel Apollon 11Tip kosmichnogo korablya fRaketa nosij Saturn 5 AS 506 Misce zapusku mis Kennedi Florida startovij kompleks 39APov yazani misiyiPoperednya misiya Nastupna misiya Apollon 10 Apollon 12 Dlya komandnogo modulya astronavti obrali pozivnij Kolumbiya angl Columbia dlya misyachnogo modulya Igl angl Eagle Orel Kolumbiya nazva statuyi na budivli Kongresu SShA u Vashingtoni i korablya v yakomu letili na Misyac geroyi romanu Zhulya Verna Iz Zemli na Misyac Emblema ekspediciyi orel nad poverhneyu Misyacya yakij trimaye u kigtyah olivkovu gilku EkipazhEkipazh Apollona 11 Zliva napravo Nil Armstrong Majkl Kollinz Edvin Oldrin Komandir Nil Armstrong livoruch Pilot komandnogo modulya Majkl Kollinz u centri Pilot misyachnogo modulya E Oldrin molodshij pravoruch OpisAparat skladavsya z tristupenevoyi raketi nosiya Saturn V stupeni S 1C S II i S IVB vidsiku priladiv misyachnogo modulya LM 5 korablya Apollon 11 Blok II 107 u skladi komandnogo i sluzhbovogo vidsikiv sistemi avarijnogo poryatunku na starti Polit Saturn V sho nese Apollon 11 cherez 1 2 sekundi pislya zlotu 16 lipnya 1969 roku Kondensacijnij slid pri dosyagnenni korablem Saturn V shvidkosti zvuku 1 hvilina polotu Inzheneri v Centri upravlinnya polotami Zavdannya polotu Posadka na Misyac u zahidnij chastini Morya Spokoyu Baza Spokoyu Zbir zrazkiv misyachnogo gruntu Fotografuvannya poverhni Misyacya Vstanovlennya na poverhni Misyacya priladiv Televizijni seansi z poverhni Misyacya Peredstartova pidgotovka Za shist dib do startu buv viyavlenij vitik z odnogo z baloniv stisnutogo geliyu rozmishenih u baku okisnyuvacha pershogo stupenya raketi nosiya Dvoye tehnikiv zajshli do baku zatyagli gajku na baloni i likviduvali vitik U Centri upravlinnya zapuskom sered pochesnih gostej buv kolishnij prezident SShA Dzhonson viceprezident Agnyu i pioner nimeckoyi raketnoyi tehniki 75 richnij German Obert Na kosmodromi ta u prileglih rajonah start sposterigalo blizko 1 mln osib a televizijnu translyaciyu startu divilosya blizko 1 mlrd zhiteliv planeti z riznih krayin svitu Zapusk Korabel Apollon 11 startuvav 16 lipnya 1969 roku o 13 godini 32 hvilini za Grinvichem Dviguni vsih troh stupeniv raketi nosiya vidpracyuvali za rozrahunkovoyu programoyu i korabel bulo vivedeno na geocentrichnu orbitu blizku do rozrahunkovoyi Start z navkolozemnoyi orbiti i polit do MisyacyaPislya vihodu ostannogo stupenya raketi nosiya z korablem na geocentrichnu orbitu ekipazh protyagom dvoh godin pereviryav bortovi sistemi O 2 44 22 polotnogo chasu na 347 sekund bulo uvimkneno dvigun ostannogo stupenya raketi nosiya dlya perevedennya korablya na trayektoriyu polotu do Misyacya O 3 26 polotnogo chasu pochavsya manevr perebudovi vidsikiv yakij zavershivsya z pershoyi sprobi cherez sim hvilin O 4 30 polotnogo chasu korabel komandnij i misyachnij moduli vidokremivsya vid ostannogo stupenya raketi nosiya vidijshov na bezpechnu vidstan i rozpochav samostijnij polit na Misyac Za komandoyu iz Zemli bulo zlito komponenti paliva z ostannogo stupenya raketi nosiya u rezultati chogo stupin pid diyeyu misyachnogo tyazhinnya vijshov na geliocentrichnu orbitu de perebuvaye j dosi Pid chas televizijnogo seansu na 55 godini polotu Armstrong i Oldrin perejshli v misyachnij modul dlya pershoyi perevirki Posadka na Misyac source source source source track track track Nejl Armstrong opisuye poverhnyu Misyacya pered tim yak stupiti na neyi source source source source Bazz Oldrin stupaye na Misyac Televizijna kamera Apollona pokazuye Nejla Armstronga koli vin spuskayetsya na poverhnyu Bazz Oldrin pozuye na Misyaci dayuchi Armstrongu zmogu sfotografuvati jogo i vlasne vidobrazhennya u sholomi Bazza Nil Armstrong pracyuye bilya misyachnogo modulya Vidbitok cherevika Bazza Oldrina Ye chastinoyu eksperimentu z vivchennya vlastivostej regolitu Korabel dosyag misyachnoyi orbiti cherez 76 godin pislya startu Pislya cogo Armstrong i Oldrin pochali gotuvatisya do rozstikuvannya misyachnogo modulya dlya visadki na misyachnu poverhnyu Komandnij i misyachnij moduli buli rozstikovani priblizno cherez 100 godin pislya startu Mozhlivo bulo vikoristovuvati avtomatichni programi do momentu posadki odnak Armstrong she do polotu virishiv sho na visoti blizko 100 m nad misyachnoyu poverhneyu vin perejde na napivavtomatichnu programu upravlinnya Vin skazav Avtomatika ne znaye yak obirati majdanchiki dlya posadki Faktichno Armstrong perejshov na ruchnij rezhim upravlinnya spuskom nabagato ranishe bo bortovij komp yuter pracyuvav iz perevantazhennyam i svitivsya avarijnij signal chervona lampa sho nervuvalo ekipazh Rishennya zdijsniti posadku na Misyac popri cej signal zgodom bulo vshanovano specialnoyu nagorodoyu NASA Piznishe bulo vstanovleno sho perevantazhennya komp yutera sprichinili odnochasna robota programi posadki 90 potuzhnosti i upravlinnya radiolokatorom yakij zabezpechuvav zustrich iz komandnim modulem na orbiti 14 potuzhnosti Neobhidnist perejti na napivavtomatichnu programu posadki vinikla vnaslidok ruhu korablya na posadku u krater diametrom blizko 180 m zapovnenij velikim kaminnyam sho zdijsnyuvala avtomatichna programa Armstrong virishiv pereletiti cej krater poboyuyuchis sho posadka za takih umov mozhe buti nevdaloyu abo navit u vipadku uspihu uskladnit vihid na poverhnyu Misyacya i vikonannya zadachi ekipazhu na poverhni Posadka na misyachnu poverhnyu zdijsnyuvalas u 5 etapiv I trivalist etapu 56 hv 25 s spusk zi 111 km do 15 km nablizhennya do Misyacya II 8 hv 24 s znizhennya z 15 km do 2 3 km nad poverhneyu III 1 hv 42 s znizhennya z 2 3 km do 230 m vidno relyefu poverhni IV 1 hv 8 s vibir majdanchika zi 230 m do 155 m pomitni detali relyefu V 40 s primisyachennya na obranij majdanchik pomitni detali majdanchika Misyachnij modul zdijsniv posadku v More Spokoyu 20 lipnya o 20 godini 17 hvilin 42 sekundi za Grinvichem U moment posadki Armstrong peredav H yuston govorit Baza Spokoyu Orel siv Perebuvannya na Misyaci Astronavti spershu vikonali operaciyi yaki imituvali start z Misyacya shob perekonatisya u spravnosti vidpovidnih sistem Zovnishnya bortova kamera vstanovlena na misyachnomu moduli zabezpechila pryamu translyaciyu vihodu Armstronga na misyachnu poverhnyu Armstrong spustivsya na poverhnyu Misyacya 21 lipnya 1969 roku o 2 godini 56 hvilin 20 sekund za Grinvichem Zrobivshi krok z drabinki misyachnogo modulyu na poverhnyu Misyacya vin vimoviv znamenitu frazu Ce odin malenkij krok dlya lyudini ale gigantskij stribok dlya vsogo lyudstva Oldrin vijshov na poverhnyu Misyacya cherez 15 hvilin pislya Armstronga Oldrin viprobuvav rizni sposobi shvidkogo peresuvannya poverhneyu Misyacya Najdocilnishoyu astronavti viznali zvichajnu hodbu Astronavti projshlisya poverhneyu zibrali zrazki misyachnogo gruntu i ustanovili televizijnu kameru Potim astronavti ustanovili prapor SShA Kongres SShA do polotu vidkinuv propoziciyu NASA vstanoviti na Misyaci prapor OON zamist nacionalnogo proveli dvohvilinnij seans zv yazku z prezidentom Richardom Niksonom ustanovili na poverhni Misyacya naukovi priladi sejsmometr i vidbivach lazernogo promenya Pislya vstanovlennya priladiv astronavti dodatkovo zibrali zrazki misyachnogo gruntu i povernulisya na modul Pri resursi avtonomnoyi sistemi zhittyezabezpechennya blizko 4 godin Oldrin probuv na poverhni Misyacya ponad 1 5 godini Armstrong priblizno 2 godini 10 hvilin Pislya povernennya do misyachnoyi kabini astronavti sklali nepotribni rechi u mishok rozgermetizuvali kabinu i vikinuli mishok na poverhnyu Misyacya Nadali astronavti perevirili bortovi sistemi poyili i pospali blizko 7 godin Start z Misyacya Persha fotografiya zroblena Nilom Armstrongom na Misyaci Pislya she odnogo vzhivannya yizhi astronavtami na 125 j godini polotnogo chasu vidbuvsya start z Misyacya zlitnogo stupenya misyachnogo modulya Zagalna trivalist perebuvannya misyachnogo modulya na poverhni Misyacya 21 godina 36 hvilin Na posadkovomu stupeni sho zalishivsya na Misyaci zakriplena tablichka z vigraviruvanoyu na nij mapoyu pivkul Zemli i slovami Tut lyudi z planeti Zemlya vpershe stupili na Misyac Lipen 1969 r novoyi eri Mi prijshli z mirom vid imeni vsogo Lyudstva Pid cimi slovami vigraviruvani pidpisi troh astronavtiv korablya Apollon 11 i prezidenta Niksona Stikuvannya Pislya vihodu zlitnogo stupenya na selenocentrichnu orbitu stikuvannya z komandnim modulem vidbulosya na 128 j godini polotnogo chasu Ekipazh misyachnogo modulya vzyav zrazki misyachnogo gruntu zibrani na Misyaci i perejshov u komandnij modul zlitnij stupin bulo vidstikovano i komandnij modul startuvav na Zemlyu Rozdilennya vidsikiv komandnogo modulya vikonali na 195 ij godini polotu Privodnennya na Zemlyu Vidsik ekipazhu privodnivsya v Tihomu okeani priblizno za 20 km vid avianoscya Hornet cherez 195 godin 15 hvilin 21 sekundu vid pochatku ekspediciyi Ekipazh pidnyali na bort gvintokrila i dostavili na avianosec cherez 63 hvilini pislya privodnennya Astronavti z vertolota perejshli u karantinnij furgon de na nih chekali likar i tehnik Na avianosec dlya zustrichi astronavtiv pribuli prezident Nikson direktor NASA Tomas Pejn a takozh astronavt Frenk Borman Prezident Nikson zvernuvsya do astronavtiv yaki perebuvali v cej chas u karantinnomu furgoni z promovoyu vitannyam Pislya polotuAstronavti perebuvali u karantini 21 den z momentu startu z Misyacya Z pershogo zh dnya perebuvannya na Zemli ekipazh pochav zvituvati pro polit i odnochasno prohodiv medichne obstezhennya Ci obstezhennya a takozh analiz zrazkiv misyachnih porid ne viyavili pozazemnih mikroorganizmiv Pislya oderzhannya takih rezultativ karantin bulo znyato 13 serpnya 1969 roku vidbulasya urochista zustrich astronavtiv u Nyu Jorku potim Chikago i Los Andzhelesi 16 veresnya vidbuvsya prijom ekipazhu Apollona 11 u Kongresi SShA Cogo dnya Kongres zatverdiv novu derzhavnu nagorodu SShA Pochesnu medal Kongresu za osvoyennya kosmosu Rezultati polotuAgenciya NASA pidkreslyuvalo sho osnovni zadachi misiyi virishennya inzhenerno tehnichnih problem dosyagnennya Misyacya posadka na jogo poverhnyu vihid ekipazhu ta peresuvannya na Misyaci tosho Usi ci cili buli dosyagnuti Krim togo vazhlivim ye naukove znachennya polotu yake ne vvazhalosya golovnim vstanovlennya doslidnickih priladiv zbir zrazkiv gruntu Misyacya bagatij material z praktichnoyi kosmonavtiki problem zhittyezabezpechennya kosmonavtiv Zagalna masa zrazkiv misyachnogo gruntu dostavlenih na Zemlyu 24 9 kg pri maksimalno dopustimij masi 59 kg Naukovi rezultati misiyiMisyachna geologiya Misyachni kameni v misyachnij prijmalnij laboratoriyi 5 sichnya 1970 roku u H yustoni vidkrilasya persha Konferenciya z vivchennya Misyacya angl Lunar Science Conference Na neyi zibralisya kilka soten uchenih zokrema 142 osnovni doslidniki yaki otrimali vid NASA zrazki misyachnogo gruntu Voni predstavili pershi rezultati svoyeyi roboti Z dopovidej viplivalo sho sered zrazkiv privezenih astronavtami Apollona 11 buli bazalti sho sformuvalisya plavlennyam a takozh brekchiyi Bilshist dribnih fragmentiv buli takimi samimi yak velike kaminnya ale nevelika kilkist zovsim ne buli na nih shozhi i mozhlivo potrapili na misce posadki z roztashovanih poblizu visokogirnih rajoniv Vlastivosti misyachnoyi porodi govorili sho vona sformuvalasya pri visokih temperaturah za umov povnoyi vidsutnosti kisnyu ta vodi Buli identifikovani 20 mineraliv vidomih na Zemli sho govorilo na korist yedinogo dzherela pohodzhennya oboh nebesnih til Vodnochas bulo viyavleno tri novi minerali vidsutni na Zemli Odin iz nih nazvali za pershimi literami prizvish astronavtiv Vik misyachnih zrazkiv buv riznim Bazalti z rajonu Bazi Spokoyu mali vik 3 4 mlrd rokiv odnochasno v grunti buli prisutni chastinki yaki mogli utvoritisya 4 6 mlrd rokiv tomu Ce vkazuvalo na te sho poverhnya Misyacya bula sformovana bilsh nizh odniyeyu katastrofichnoyu podiyeyu Probi vzyati z glibini pokazali sho kolis cej grunt perebuvav na poverhni Pri comu vivchennya izotopiv sho utvorilisya v rezultati bombarduvannya kosmichnim prominnyam viyavilo sho zrazki privezeni astronavtami perebuvali u bezposerednij blizkosti vid poverhni Misyacya shonajmenshe protyagom ostannih 10 mln rokiv Himichnij sklad misyachnih bazaltiv viyavivsya vidminnim vid zemnih U nih bulo menshe letkih elementiv yak ot natrij ale nabagato bilshe titanu Vrazhayuchoyu dlya vchenih viyavilas majzhe povna vidsutnist u misyachnih bazaltah takogo ridkozemelnogo elementu yak yevropij Poshuki mozhlivih slidiv zhittya viyavilisya bezrezultatnimi Vuglec ta deyaki jogo spoluki buli viyavleni ale zhodnih molekul yaki mogli b buti identifikovani yak taki sho pohodyat vid zhivih organizmiv znajdeno ne bulo Intensivnij poshuk zhivih abo vikopnih reshtok mikroorganizmiv ne dav zhodnih rezultativ Konferenciya pokazala sho poperedni rezultati vivchennya misyachnih porid dostavlenih na Zemlyu postavili bilshe pitan nizh dali vidpovidej Problemu pohodzhennya Misyacya ne bulo rozv yazano Stalo zrozumilo sho poverhnya Misyacya neodnoridna za skladom ta vikom i sho neobhidno otrimati ta vivchiti material ne z odnogo a z kilkoh riznih rajoniv Cikavi faktiZagalom Radyanskij Soyuz na toj chas viperedzhav SShA u bilshosti kosmichnih sfer i osvoyennya kosmosu vidbuvalosya v ramkah gostrogo politichnogo supernictva kosmichni peregoni Lishe rozrobka programi Apollon dala SShA zmogu nazdognati SRSR Armstrong zgadav dramatichnij moment pid chas polotu na Apolloni koli astronavtam povidomili sho radyanskij kosmichnij aparat Luna 15 vijshov na orbitu Misyacya Na bortu v nogo ne bulo ekipazhu zgaduvav Armstrong ale jogo sekretne zavdannya polyagalo v tomu shob sisti zibrati zrazki gruntu vidpraviti yih nazad na Zemlyu i dozvoliti Sovyetam zayaviti pro svoyu peremogu pershi shmatki Misyacya dostavleni na Zemlyu lyudmi Luna 15 ne vporalasya iz zavdannyam i zaznala avariyi 21 lipnya 1969 roku cherez den pislya togo yak amerikanski astronavti zrobili pershi kroki misyachnoyu poverhneyu Ce buv pershij vipadok spivpraci mizh Spoluchenimi Shtatami i Radyanskim Soyuzom u sferi osvoyennya kosmosu Moskva nadala amerikanskomu centru upravlinnya polotami v H yustoni trayektoriyu ruhu Luni 15 shob ne dopustiti peretinu orbit dvoh kosmichnih aparativ Za slovami Armstronga same todi konkurenciya pochala peretvoryuvatisya na spivpracyu i rezultatom stalo vidatne nacionalne dosyagnennya dlya oboh storin Foto galereyaOldrin viddaye pochest praporu SShA Oldrin pereviryaye posadkove obladnannya misyachnogo modulya Oldrin vijmaye sejsmometr iz vantazhnogo vidsiku misyachnogo modulya Oldrin bilya sejsmometra Misyachnij modul na zadnomu tli Ekipazh Apollon 11 u Bilomu Domi zustrichayetsya z Dzhordzhem Bushem u 2004 roci Komandnij modul u Nacionalnomu aerokosmichnomu muzeyi Kremniyevij disk zalishenij na Misyaci Bazzom Oldrinom Div takozhKosmichna programa Apollon Tablicya pilotovanih polotiv za amerikanskoyu programoyu Apollon Trayektoriya vilnogo povernennya Kolonizaciya Misyacya Misyachna zmova Suzir ya kosmichna programa Misyac Regolit Misyachni porodiVinoskiWilhelms Don E 1993 Tranquillity Base 1969 PDF To a Rocky Moon A Geologist s History of Lunar Exploration anglijskoyu University of Arizona Press s P 210 Arhiv PDF originalu za 21 chervnya 2012 Procitovano 19 bereznya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a pages maye zajvij tekst dovidka Compton William David 1989 Where No Man Has Gone Before A History of Apollo Lunar Exploration Missions PDF anglijskoyu NASA s P 189 191 Arhiv PDF originalu za 21 chervnya 2012 Procitovano 19 bereznya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a pages maye zajvij tekst dovidka Nil Armstrong vvazhaye sho holodna vijna proklala dorogu na Misyac 28 serpnya 2012 u Wayback Machine Radio Free Europe Radio Liberty angl PosilannyaApollon 11 14 serpnya 2009 u Wayback Machine Poloti NASA angl Zhurnal visadki na poverhnyu Misyacya Apollona 11 14 listopada 2021 u Wayback Machine angl Stattya z kritikoyu teoriyi falsifikaciyi polotiv na Misyac 5 zhovtnya 2008 u Wayback Machine ros Multimedia Biblioteka zobrazhen Apollona 11 14 veresnya 2008 u Wayback Machine angl Karti podorozhej kosmonavtiv Misyacem 24 kvitnya 2014 u Wayback Machine angl Google Moon 30 serpnya 2007 u Wayback Machine z poznachennyam misc posadok Apolloniv angl Panorami poverhni Misyacya z polotiv Apolloniv 28 serpnya 2008 u Wayback Machine angl Arhiv zobrazhen z programi Apollon 27 serpnya 2011 u Wayback Machine angl Div takozhApollon kosmichnij korabel