Ітігелов Даші-Доржо (рос. Даши-Доржо Итигэлов; бур. Этигэлэй Дашадоржо ; 1852—1927) — бурятський релігійний діяч, Пандіто Хамбо-лама XII-ий (1911—1917), лідер буддистів Сибіру, один з видатних буддійських подвижників. Був визнаний переродженням першого Пандіто Хамбо-лами .
Ітігелов Даші-Доржо | |
---|---|
бур. Этигэлэй Дашадоржо | |
![]() | |
Народився | 13 травня 1852 d, Забайкальська область, Російська імперія |
Помер | 15 червня 1927 (75 років) або 1927[1] Верхньоудинський повіт, Бурят-Монгольська АСРР, РСФРР, СРСР |
Поховання | Верхньоудинський повіт |
Країна | ![]() ![]() ![]() |
Місце проживання | Російська імперія |
Діяльність | Бгікшу |
Галузь | альтернативна медицина |
Alma mater | Анінський дацан, Цугольський дацан і Гусиноозерський (Тамчинський) дацан |
Знання мов | бурятська і російська |
Заклад | Янгажинський дацан |
Титул | XII Хамбо-лама |
Термін | 1911—1917 |
Попередник | |
Наступник | |
Конфесія | Буддизм |
Нагороди | |
|
Біографія
Рано залишившись сиротою, Даші-Доржо Ітігелов виховувався у заможного на ті часи Надміта Батуєва в місцевості Оронгой — нині Іволгинський район. Досягнувши 16 років, він вирушив на навчання до Анінського дацана Хоринської степової Думи. У ті роки цей дацан був одним з найвідоміших за рівнем освіченості своїх лам-священнослужителів. Там він провів близько 20 років, вивчаючи санскрит, тибетську мову, логіку, філософію. Свої знання буддійських наук Даші-Доржо Ітігелов удосконалював в Цугольському і , а також служив в — резиденції хамбо лами. Швидше за все, в одному з них він захистив звання , що відповідає званню кандидата філософських наук. Повернувшись в Янгажинський дацан в місцевості Оронгой, він став штатним буддійським філософом, посісти це місце було дуже важко і одночасно почесно, бо штатні лами були фактично на державному забезпеченні.
У 1904 році Ітігелов призначається Янгажінского дацана. 24 березня 1911 його висунули в числі десяти кандидатів на пост Пандіто Хамбо лами — глави буддистів Східного Сибіру. Грамотою іркутського губернатора від 11 квітня 1911 року його затвердили в званні Верховного глави всіх буддійських дацанів. За переказами, в момент інтронізації хамбо-лама Ітігелов, перш ніж сісти на хамбінський трон, вийняв сьому з подушечок- і, поклавши її поверх всіх інших, сів на трон. Це був олбок Пандіто Хамбо лами Ешіжамсуєва Данзат-Гевана. До його правління серед буддистів Східного Сибіру йшла давня суперечка про верховенство між Хілгантуйским і Тамчинським дацанами. Вчинок Ітігелова розцінили як знак того, що він прийшов покласти край давнім чварам.
Згодом Хамбо лама Д.-Д. Ітігелов займався пошуками місця поховання першого Пандіто Хамбо лами Дамба-Доржі Заяєва і навіть, за деякими даними, був визнаний його переродженцем віруючими Хілгантуйського (Цонгольского) дацана. Перебуваючи на посаді Хамбо лами, Д.-Д. Ітігелов докладав великих зусиль для просвітницької діяльності, особливо в справі видання релігійної та світської літератури для мирян. За свою роботу неодноразово нагороджувався медалями від російського уряду і губернатора Східного Сибіру.
У 1913 році Пандіто Хамбо лама брав участь за спеціальним запрошенням у святкуванні 300-річчя Династії Романових і в освяченні буддійського храму в столиці Російської імперії Санкт-Петербурзі. Ініціатор будівництва цього храму — відомий буддійський діяч Агван Доржієв, був найближчим сподвижником і соратником хамбо-лами Д-Д. Ітігелова. У Санкт-Петербурзькому дацані було звершено урочистий молебень за здоров'я і благополуччя Будинку Романових. Після цього Д.-Д.Ітігелов і А.Доржіев сфотографувалися на пам'ять. На фото вони стоять поруч, разом з ними — відомий сходознавець П. К. Козлов і його дружина, знамениті згодом бурятські вчені Ц.Жамцарано, Е.-Д.Рінчіно, монгольський князь Хандо-Доржі, калмицький князь Тундупов. Відомо також, що хамбо-лама Ітігелов брав участь у роботі II загальнобурятського з'їзду, що проходив в Гусиноозерскому дацані в липні 1917 року. За пропозицією Ітігелова з'їзд розглядав нове «Положення про ламаїстське духівництво Східного Сибіру».
Пішовши в 1917 році через хворобу з посади хамбо-лами, Д.-Д. Ітігелов доклав чимало зусиль для збереження та запобігання більшовитських погромів дацанів. Помер хамбо-лама в 1927 році. Як справжній буддійський практик, перед смертю він дав останні настанови своїм учням і попросив їх почати читати заради нього «Гіра Намші», спеціальну молитву для померлого. Учні не наважилися вимовити її в присутності живого Вчителя. Тоді хамбо-лама почав сам читати цю молитву, яку поступово підхопили його учні. Читаючи молитву і перебуваючи в стані медитації, він пішов з цього життя. Перед цим він заповідав своїм учням: «Ви відвідайте і подивіться моє тіло через 30 років».
У позі лотоса, в якій хамбо-лама перебував під час медитації, тіло помістили в саркофаг і поховали в -мавзолеї в місцевості , де ховали знаменитих лам.
Ченці розкрили могилу як велів вчитель в 1955 році. Тіло Ітігелова залишалося без змін. Змінивши одяг схимникові, його закопали назад. Знову Хамбо Лама був витягнутий у 1973 році. Переконавшись у цілості тіла, і провівши необхідні обряди, його знову закопали. Остаточно ченця підняли в 2002 році. При ексгумації були присутні представники органів влади та судово-медичної експертизи. Мощі буддистського святого не були зворушені часом. «Ми уважно оглянули тіло лами, склали, як годиться, протокол, підписали його» — каже завідувач відділу ідентифікації особи Російського центру судово-медичної експертизи доктор медичних наук професор Віктор Звягін «Тіло знаходиться в такому стані, немов він помер зовсім недавно. Рухливість суглобів, тургор шкіри — все відповідає параметрам людини, померлої, може бути, день-два тому. Всяка фальсифікація виключена. Не тільки тому що віруючі вважали б це святотатством, але й тому що ми мали можливість порівняти свої спостереження з матеріалами дворічної давнини, коли була проведена ексгумація. Ніякі відомі науці штучні способи підтримки такого стану тіла начебто муміфікування, бальзамування тощо в цьому випадку не застосовувалися. Немає слідів розтину, вилучення головного мозку і внутрішніх органів, ніяких уколів, розрізів і тому подібних впливів ми не виявили».
З Акту зовнішнього огляду ексгумованого тіла Дашо-Доржі Ітігелова, проведеного в приміщенні Іволгинського дацана: «Шкірні покриви тіла світло-сірого кольору, сухі, податливі при на натисканні на них пальцями. М'які тканини трупа еластичні, рухливість в суглобах збережена. Яких-небудь слідів, які свідчать про раніше зробленому розтині порожнин тіла з метою можливої бальзамації або консервації, не виявлено». Після проведення дослідження часток шкіри, вчені дійшли сенсаційних висновків. Клітини лами не тільки не померли, але і продовжують ділитися. Іншими словами, швидше за все всі життєві процеси в тілі ченця тривають, тільки вони уповільнені в мільйони разів. «У світовій практиці це єдиний офіційно зафіксований випадок такої схоронності тіла» — стверджує Звягін "Звичайно відомі випадки муміфікації і бальзамування тіл. Наприклад в Петербурзі це було модним в кінці XIX століття. Микола Пирогов сам приготував розчин для зберігання свого тіла, яке більше 120 років зберігається під Вінницею. Але для цього, внутрішні органи витягувалися, і застосовувалися спеціальні хімічні речовини. Не рідкість виявлення тіл у вічній мерзлоті, але вони швидко розпадаються при зіткненні із зовнішнім середовищем ".
31 жовтня 2008 року був проведений обряд освячення Благословенного Палацу Хамбо-лами Ітігелова в Іволгинському дацані і нетлінне тіло Учителя було урочисто перевезено в цей храм.
Посилання
- GEO [ 9 вересня 2008 у Wayback Machine.]
- Der Standard [ 19 січня 2015 у Wayback Machine.]
- WELT [ 11 березня 2012 у Wayback Machine.]
- Историческая энциклопедия Сибири / под ред. В. А. Ламин — Новосибирск: 2009. —
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Itigelov Dashi Dorzho ros Dashi Dorzho Itigelov bur Etigelej Dashadorzho 1852 1927 buryatskij religijnij diyach Pandito Hambo lama XII ij 1911 1917 lider buddistiv Sibiru odin z vidatnih buddijskih podvizhnikiv Buv viznanij pererodzhennyam pershogo Pandito Hambo lami Itigelov Dashi Dorzhobur Etigelej DashadorzhoNarodivsya13 travnya 1852 1852 05 13 d Zabajkalska oblast Rosijska imperiyaPomer15 chervnya 1927 1927 06 15 75 rokiv abo 1927 1 Verhnoudinskij povit Buryat Mongolska ASRR RSFRR SRSRPohovannyaVerhnoudinskij povitKrayina Rosijska imperiya Rosijska SFRR SRSRMisce prozhivannyaRosijska imperiyaDiyalnistBgikshuGaluzalternativna medicinaAlma materAninskij dacan Cugolskij dacan i Gusinoozerskij Tamchinskij dacanZnannya movburyatska i rosijskaZakladYangazhinskij dacanTitulXII Hambo lamaTermin1911 1917PoperednikNastupnikKonfesiyaBuddizmNagorodi Mediafajli u VikishovishiBiografiyaRano zalishivshis sirotoyu Dashi Dorzho Itigelov vihovuvavsya u zamozhnogo na ti chasi Nadmita Batuyeva v miscevosti Orongoj nini Ivolginskij rajon Dosyagnuvshi 16 rokiv vin virushiv na navchannya do Aninskogo dacana Horinskoyi stepovoyi Dumi U ti roki cej dacan buv odnim z najvidomishih za rivnem osvichenosti svoyih lam svyashennosluzhiteliv Tam vin proviv blizko 20 rokiv vivchayuchi sanskrit tibetsku movu logiku filosofiyu Svoyi znannya buddijskih nauk Dashi Dorzho Itigelov udoskonalyuvav v Cugolskomu i a takozh sluzhiv v rezidenciyi hambo lami Shvidshe za vse v odnomu z nih vin zahistiv zvannya sho vidpovidaye zvannyu kandidata filosofskih nauk Povernuvshis v Yangazhinskij dacan v miscevosti Orongoj vin stav shtatnim buddijskim filosofom posisti ce misce bulo duzhe vazhko i odnochasno pochesno bo shtatni lami buli faktichno na derzhavnomu zabezpechenni U 1904 roci Itigelov priznachayetsya Yangazhinskogo dacana 24 bereznya 1911 jogo visunuli v chisli desyati kandidativ na post Pandito Hambo lami glavi buddistiv Shidnogo Sibiru Gramotoyu irkutskogo gubernatora vid 11 kvitnya 1911 roku jogo zatverdili v zvanni Verhovnogo glavi vsih buddijskih dacaniv Za perekazami v moment intronizaciyi hambo lama Itigelov persh nizh sisti na hambinskij tron vijnyav somu z podushechok i poklavshi yiyi poverh vsih inshih siv na tron Ce buv olbok Pandito Hambo lami Eshizhamsuyeva Danzat Gevana Do jogo pravlinnya sered buddistiv Shidnogo Sibiru jshla davnya superechka pro verhovenstvo mizh Hilgantujskim i Tamchinskim dacanami Vchinok Itigelova rozcinili yak znak togo sho vin prijshov poklasti kraj davnim chvaram Zgodom Hambo lama D D Itigelov zajmavsya poshukami miscya pohovannya pershogo Pandito Hambo lami Damba Dorzhi Zayayeva i navit za deyakimi danimi buv viznanij jogo pererodzhencem viruyuchimi Hilgantujskogo Congolskogo dacana Perebuvayuchi na posadi Hambo lami D D Itigelov dokladav velikih zusil dlya prosvitnickoyi diyalnosti osoblivo v spravi vidannya religijnoyi ta svitskoyi literaturi dlya miryan Za svoyu robotu neodnorazovo nagorodzhuvavsya medalyami vid rosijskogo uryadu i gubernatora Shidnogo Sibiru U 1913 roci Pandito Hambo lama brav uchast za specialnim zaproshennyam u svyatkuvanni 300 richchya Dinastiyi Romanovih i v osvyachenni buddijskogo hramu v stolici Rosijskoyi imperiyi Sankt Peterburzi Iniciator budivnictva cogo hramu vidomij buddijskij diyach Agvan Dorzhiyev buv najblizhchim spodvizhnikom i soratnikom hambo lami D D Itigelova U Sankt Peterburzkomu dacani bulo zversheno urochistij moleben za zdorov ya i blagopoluchchya Budinku Romanovih Pislya cogo D D Itigelov i A Dorzhiev sfotografuvalisya na pam yat Na foto voni stoyat poruch razom z nimi vidomij shodoznavec P K Kozlov i jogo druzhina znameniti zgodom buryatski vcheni C Zhamcarano E D Rinchino mongolskij knyaz Hando Dorzhi kalmickij knyaz Tundupov Vidomo takozh sho hambo lama Itigelov brav uchast u roboti II zagalnoburyatskogo z yizdu sho prohodiv v Gusinoozerskomu dacani v lipni 1917 roku Za propoziciyeyu Itigelova z yizd rozglyadav nove Polozhennya pro lamayistske duhivnictvo Shidnogo Sibiru Pishovshi v 1917 roci cherez hvorobu z posadi hambo lami D D Itigelov doklav chimalo zusil dlya zberezhennya ta zapobigannya bilshovitskih pogromiv dacaniv Pomer hambo lama v 1927 roci Yak spravzhnij buddijskij praktik pered smertyu vin dav ostanni nastanovi svoyim uchnyam i poprosiv yih pochati chitati zaradi nogo Gira Namshi specialnu molitvu dlya pomerlogo Uchni ne navazhilisya vimoviti yiyi v prisutnosti zhivogo Vchitelya Todi hambo lama pochav sam chitati cyu molitvu yaku postupovo pidhopili jogo uchni Chitayuchi molitvu i perebuvayuchi v stani meditaciyi vin pishov z cogo zhittya Pered cim vin zapovidav svoyim uchnyam Vi vidvidajte i podivitsya moye tilo cherez 30 rokiv U pozi lotosa v yakij hambo lama perebuvav pid chas meditaciyi tilo pomistili v sarkofag i pohovali v mavzoleyi v miscevosti de hovali znamenitih lam EksgumaciyaChenci rozkrili mogilu yak veliv vchitel v 1955 roci Tilo Itigelova zalishalosya bez zmin Zminivshi odyag shimnikovi jogo zakopali nazad Znovu Hambo Lama buv vityagnutij u 1973 roci Perekonavshis u cilosti tila i provivshi neobhidni obryadi jogo znovu zakopali Ostatochno chencya pidnyali v 2002 roci Pri eksgumaciyi buli prisutni predstavniki organiv vladi ta sudovo medichnoyi ekspertizi Moshi buddistskogo svyatogo ne buli zvorusheni chasom Mi uvazhno oglyanuli tilo lami sklali yak goditsya protokol pidpisali jogo kazhe zaviduvach viddilu identifikaciyi osobi Rosijskogo centru sudovo medichnoyi ekspertizi doktor medichnih nauk profesor Viktor Zvyagin Tilo znahoditsya v takomu stani nemov vin pomer zovsim nedavno Ruhlivist suglobiv turgor shkiri vse vidpovidaye parametram lyudini pomerloyi mozhe buti den dva tomu Vsyaka falsifikaciya viklyuchena Ne tilki tomu sho viruyuchi vvazhali b ce svyatotatstvom ale j tomu sho mi mali mozhlivist porivnyati svoyi sposterezhennya z materialami dvorichnoyi davnini koli bula provedena eksgumaciya Niyaki vidomi nauci shtuchni sposobi pidtrimki takogo stanu tila nachebto mumifikuvannya balzamuvannya tosho v comu vipadku ne zastosovuvalisya Nemaye slidiv roztinu viluchennya golovnogo mozku i vnutrishnih organiv niyakih ukoliv rozriziv i tomu podibnih vpliviv mi ne viyavili Z Aktu zovnishnogo oglyadu eksgumovanogo tila Dasho Dorzhi Itigelova provedenogo v primishenni Ivolginskogo dacana Shkirni pokrivi tila svitlo sirogo koloru suhi podatlivi pri na natiskanni na nih palcyami M yaki tkanini trupa elastichni ruhlivist v suglobah zberezhena Yakih nebud slidiv yaki svidchat pro ranishe zroblenomu roztini porozhnin tila z metoyu mozhlivoyi balzamaciyi abo konservaciyi ne viyavleno Pislya provedennya doslidzhennya chastok shkiri vcheni dijshli sensacijnih visnovkiv Klitini lami ne tilki ne pomerli ale i prodovzhuyut dilitisya Inshimi slovami shvidshe za vse vsi zhittyevi procesi v tili chencya trivayut tilki voni upovilneni v miljoni raziv U svitovij praktici ce yedinij oficijno zafiksovanij vipadok takoyi shoronnosti tila stverdzhuye Zvyagin Zvichajno vidomi vipadki mumifikaciyi i balzamuvannya til Napriklad v Peterburzi ce bulo modnim v kinci XIX stolittya Mikola Pirogov sam prigotuvav rozchin dlya zberigannya svogo tila yake bilshe 120 rokiv zberigayetsya pid Vinniceyu Ale dlya cogo vnutrishni organi vityaguvalisya i zastosovuvalisya specialni himichni rechovini Ne ridkist viyavlennya til u vichnij merzloti ale voni shvidko rozpadayutsya pri zitknenni iz zovnishnim seredovishem 31 zhovtnya 2008 roku buv provedenij obryad osvyachennya Blagoslovennogo Palacu Hambo lami Itigelova v Ivolginskomu dacani i netlinne tilo Uchitelya bulo urochisto perevezeno v cej hram PosilannyaGEO 9 veresnya 2008 u Wayback Machine Der Standard 19 sichnya 2015 u Wayback Machine WELT 11 bereznya 2012 u Wayback Machine Istoricheskaya enciklopediya Sibiri pod red V A Lamin Novosibirsk 2009 ISBN 5 8402 0230 4 d Track Q4253570d Track Q883d Track Q113559915