Інститут фізіології ім. О. О. Богомольця НАН України — науково-дослідний інститут у складі Відділення біохімії, фізіології і молекулярної біології НАН України, що спеціалізується в галузі молекулярної фізіології, біофізики, нейрофізіології, патологічної фізіології. Наукові публікації співробітників Інституту відомі у науковому світі за межами України, в Інституті регулярно відбуваються міжнародні конференції. Науковий центр України у галузі нейрофізіології, біофізики, електрофізіології, патофізіології, фізіології кровообігу.
Інститут фізіології ім. О. О. Богомольця НАН України | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Будівля адміністративного корпусу Інституту фізіології | ||||
Основні дані | ||||
Засновано | 1953 | |||
Приналежність | НАН України | |||
Контакт | ||||
Ключові особи | академік НАН України Веселовський Микола Сергійович | |||
Країна | ![]() | |||
Адреса | вул. Богомольця, 4, м. Київ | |||
Тип | науково-дослідний інститут будівля споруда і пам’ятка архітектури[1] | |||
Материнська організація | НАН України | |||
Вебсторінка | biph.kiev.ua/uk | |||
Мапа | ||||
|
Після реорганізації та об'єднання з Інститутом експериментальної біології та патології Міністерства охорони здоров'я, у 1953 році Інституту фізіології АН УРСР було надано ім'я засновника — О. О. Богомольця. До складу інституту входять 13 наукових відділів та дослідницька лабораторія біології стовбурових клітин.
Інститут розташований на території меморіального дендропарку ім. О. О. Богомольця, який внесений до Державного реєстру національного культурного надбання і знаходиться в історичній частині Києва.
Роботи Інституту відзначено 10 Державними преміями СРСР та України, 17 преміями імені О. О. Богомольця, 3 [ru] (Володимир Скок, 1971; Платон Костюк, 1977; Пилип Сєрков, 1989) та 2 [ru], співробітники Інституту багаторазово відзначалися державними нагородами. Вчені Інституту багаторазово були переможцями конкурсів на отримання міжнародних грантів, грантів Академії Наук, Уряду та Президента України.
В Інституті працює Спеціалізована Вчена Рада з присудження наукових ступенів кандидатів та докторів біологічних наук зі спеціальностей біофізика, фізіологія людини та тварини; медичних наук зі спеціальності патологічна фізіологія, а також присуджуються наукові ступені доктора філософії.
Наукові та медичні дослідження
Цей розділ містить текст, що не відповідає . (листопад 2019) |
В Інституті були розроблені та широко впроваджені методики реєстрації електрохімічних, біохімічних, імунологічних та інших процесів, що відбуваються в окремих клітинах різних відділів нервової системи при передачі через них нервових сигналів, а також змін в окремих білкових молекулах, що забезпечують таку передачу (мембранні хімічні рецептори та іонні канали).
За допомогою найсучасніших методів були вперше описані та вивчені властивості особливих типів молекулярних структур, що відіграють специфічну роль у передачі нервового імпульсу, у синаптичній передачі, властивості міжнейронної передачі сигналів, одержані біофізичні характеристики квантового виділення нейромедіаторів, досліджені трансмембранні струми та синаптичні процеси у гладенько-м'язових клітинах ряду внутрішніх органів.
Вивчені особливості дії різних медіаторів на мембрани нервових і м'язових клітин та роль їх у механізмах синаптичної передачі. Проаналізовані механізми змін синаптичної передачі залежно від частоти надходження нервових імпульсів до синаптичних з'єднань, що можуть лежати в основі зберігання слідів синаптичної передачі сигналів, які відповідають за процеси навчання та пам'яті.
Важливі висновки зроблені відносно порушень молекулярних механізмів роботи нейронів при важких патологічних станах (епілепсія, діабетична нейропатія, гіпоксія), що відкриває можливості пошуку засобів їх корекції шляхом створення високоселективних фармакологічних препаратів.
Експериментально обґрунтована концепція про нейронні і синаптичні механізми процесів гальмування, його роль в обробці інформації в гіпокампі, таламусі та корі головного мозку.
Одержані нові дані про нейронну організацію таламо-кортикальних зв'язків. Детально вивчена синаптична організація кортико-, рубро- та ретикуло-спинальних шляхів, показано вплив на спинний мозок різних складових цих шляхів.
Отримано дані, які значно розширюють наявні уявлення відносно механізмів взаємодії основних медіаторних систем (глутаматної, ГАМК-ергічної, норадренергічної, дофамінергічної) та їх ролі у діяльності нервових клітин соматосенсорної кори під час здійснення умовних рефлексів.
Вперше проведено детальні функціональні, біохімічні та морфологічні дослідження імуногенних пошкоджень коронарних судин (ендотелію та міоцитів) і міокарда. Встановлено вирішальну роль розвитку цих пошкоджень у деградації фосфоліпідів мембран клітин серця та крові, активації ліпоксигеназного шляху метаболізму арахідонової кислоти.
Вченими інституту встановлено модулюючий вплив різних відділів головного мозку на розвиток серцево-судинних рефлексів, вивчено співвідношення центральних і периферичних механізмів регуляції тонусу судин при функціональних навантаженнях, розроблена оригінальна модель гострої дистрофії міокарда з розвитком шокового стану. Результати цих досліджень поширюють уявлення про патогенез інфаркту міокарда.
Вперше визначено роль ендотеліальних факторів (оксиду азоту, ендотелію тощо) у розвитку пристосувальних судинних реакцій: реактивної та робочої гіперемії; участь NO в центральних механізмах регуляції кровообігу; залучення оксиду азоту до гетерометричної регуляції скоротливої функції міокарда і зумовлення ефективності механізму Франка-Старлінга.
В Інституті розроблено ряд критеріїв для оцінки стійкості людини та тварин до нестачі кисню в різних умовах. Ці дані сприяють з'ясуванню механізмів дії на організм змін газового середовища. Розроблені вченими Інституту препарати широко застосовуються у медичній практиці: «Спленін», «Геосен», «Прооварин», «Протестикулін», «Ліпін», «Суфан», кардіопротектор «Корвітин» та «Флокалін».
Створено препарати (АОЦ-к і АОЦ-с) для підвищення продуктивності сільськогосподарських тварин (Відділ імунології та цитотоксичних сироваток). Досліджено хімічний та мікробіологічний склад води «Нафтуся», її біологічну активність, показано її антитоксичну, протирадіаційну дію (Лабораторія експериментальної бальнеології).
Банк клітинних ліній, який утримується в Інституті внесено до державного реєстру наукових об'єктів, що становлять національне надбання.
Організація та адміністрування
Структура Інституту
До складу інституту входять 12 наукових відділів, а також виокремлена лабораторія.
- Відділ молекулярної біофізики
- Відділ біофізики сенсорної сигналізації
- Відділ фізико-хімічної біології клітинних мембран
- Лабораторія біології стовбурових клітин
- Відділ нервово-м'язової фізіології
- Відділ цитології
- Відділ фізіології нейронних мереж
- Лабораторія синаптичної передачі
- Відділ фізіології рухів
- Відділ загальної та молекулярної патофізіології
- Відділ фізіології кровообігу
- Відділ імунофізіології
- Відділ гіпоксії
- Відділ клінічної фізіології сполучної тканини
Функціонування інституту забезпечується рядом технічних та допоміжних підрозділів, поміж яких є:
- клініка експериментальних тварин (віварій)
- відділ наукової інформації, інтелектуальної власності та інноваційної діяльності
- редакційно-видавничий відділ наукових журналів
- відділ "випускова кафедра", яка забезпечує організаційно-методичний супровід навчання в аспірантурі
Штат
З 2021 року директором Інституту є академік Микола Сергійович Веселовський. Станом на 2023 рік в Інституті працюють 3 академіки НАН України: Олег Кришталь, Микола Веселовський та Ярослав Шуба; 2 члени-кореспонденти НАН України: Вадим Сагач та Галина Скибо.
В Інституті станом на 2021 рік працює 189 наукових співробітників (включаючи провідних інженерів).
Інституту є базою підготовки наукових кадрів: власну дослідницьку роботу проводять аспіранти інституту та студенти провідних університетів - Київського національного університету імені Тараса Шевченка, Національного технічного університету України "Київський політехнічний інститут", Національного медичного університету імені О. Богомольця, тощо. Багато колишніх співробітників та аспірантів Інституту фізіології працюють у провідних лабораторіях Європи та США.
Видавницька діяльність
У 1934 році Інститут почав видавати «Медичний журнал АН УРСР», який до того мав назву «Журнал медичного циклу ВУАН» у якому публікувалися виключно співробітники інституту. Журнал був відомий у всьому СРСР, а також за його межами. У 1951 році в Інституті почав виходити журнал «Вопросы физиологии». Надалі журнали було об'єднано.
З 1955 року Інститут видає " Фізіологічний журнал ", першим головним (відповідальним) редактором якого був учень Івана Павлова, завідувач кафедрою нормальної фізіології Київського медичного інституту (1946—1960), академік АН УРСР Георгій Фольборт, який паралельно завідував відділом вищої нервової діяльності Інституту фізіології. Електронна версія журналу представлена у всесвітній мережі Internet і базі даних MEDLINE.
З 2010 року видавництво [en] спільно з Інститутом фізіології почало видавати англомовний міжнародний науковий журнал «International Journal of Physiology and Pathophysiology», до якого перекладаються найкращі статті з «Фізіологічного журналу».
У 1969 р. за ініціативи академіка П. Г. Костюка був заснований журнал «Нейрофизиология», як видання союзно-республіканського рівня — єдиний на той час у СРСР науково-теоретичний журнал, котрий спеціалізувався на проблемах нейрофізіології та суміжних напрямків природничих наук, нейрохімії та нейрофармакології, медичних аспектів нейронаук та моделювання функцій нервової системи.
З моменту його існування міжнародна видавнича компанія «Plenum Publishing Corp.» (США, Велика Британія) почала перекладати це видання англійською мовою. У 1992 р. журнал був трансформований у міжнародне видання і став називатися «Нейрофизиология / Neurophysiology». На даний момент міжнародна версія журналу має назву Neurophysiology та видається групою Springer Nature.
Бібліотека та музеї
Бібліотека Інституту була заснована 1931 року. На початку зібрання вона базувалася на особистій науковій бібліотеці Олександра Богомольця. Вона вміщує як старовинні раритетні видання, так і сучасну наукову літературу, присвячену проблемам фізіології, молекулярної та клітинної біології, нейрофізіології. В бібліотеці надається вільний безкоштовний доступ до мережі Інтернет та працює міжбібліотечна служба. Вона налічує понад 100 тисяч одиниць зберігання, з яких понад дві третини — наукові періодичні видання.
В Інституті є два меморіальні кабінети-музеї академіків О. О. Богомольця та П. Г. Костюка.
Музей Олександра Богомольця
Музей створено 1947 року, а реконструйовано та відкрито повторно 1 червня 1981 року на честь століття з дня народження Олександра Богомольця. Музей займав 3 кімнати: колишній кабінет директора й приймальню. У музеї встановлене погруддя вченого роботи скульптора Лева Муравіна. Серед експонатів музею робочий письмовий стіл Богомольця з чорнильницею, мікроскопом та щоденником, до якого внесено й останній день життя вченого, який він провів на робочому місці. Також у демонстрації власноруч виготовлені Богомольцем мікропрепарати, оригінал диплому Всесвітньої виставки в Парижі 1937 року, фотографії та наукові праці вченого. Директором музею у 1980—1988 роках був син академіка Олег Богомолець.
Освітня діяльність
На базі Інституту в 1978 році була створена кафедра Київського відділення Московського фізико-технічного інституту (КО МФТІ), яку на початку 2000-х років було перетворено на кафедру молекулярної фізіології та біофізики Фізико-технічного навчально-наукового центру НАН України. Кафедра готувала магістрів біофізики за спільною програмою з МФТІ, основну частину студентів складали випускники бакалаврату московського інституту та аспірантів зі спеціальності біофізика. У 2014 році в зв'язку з російською агресією проти України співпрацю з МФТІ було розірвано . У 2018 роки на базі Фізико-технічного навчально-наукового центру НАН України було створено Київський Академічний Університет (КАУ) і на базі Інституту до 2021 р. працювала його кафедра молекулярної фізіології і біофізики.
Інститут та Національний технічний університет України «Київський політехнічний інститут» (НТУУ «КПІ») на підставі Спільної постанови склали Угоду про спільну підготовку, розподілення, працевлаштування та залучення до науково-дослідної діяльності магістрів фізико-технічного факультету НТУУ «КПІ».
Аспірантура Інституту проводить підготовку аспірантів зі спеціальностей 091 біологія (напрями фізіологія людини та тварин, біофізика, патологічна фізіологія) і 222 медицина (патологічна фізіологія).
В Інституті фізіології ім. О. О. Богомольця діє Рада молодих учених, яка представляє співробітників Інституту віком до 35 років та аспірантів, які проводять науково-дослідну роботу на базі Інституту.
Будівлі
Комплекс будівель інституту був задуманий Олександром Богомольцем. 1932 року побудовано двоповерхову будівлю Інституту експериментальної біології і патології, де після 1953 року був розташований віварій та експериментальна клініка. 1936 року звели адміністративний корпус Інституту, в якому розмістилися лабораторії, аудиторія для семінарів, кабінети керівників інституту. 1940 року завершено спорудження двоповерхової майстерні. Поруч споруджено триповерховий житловий будинок, де було надано квартири науковим співробітникам, зокрема й родині Олександра Богомольця. Тут з 1944 року мешкали родини Олександра Богомольця, Василя Комісаренка, Анатолія Зюкова, Євгена Татаринова, Олександра Тимофєєвського (до 1955), Надії Юдіної, Івана Іщенка, Всеволода Янковського, Миколи Горєва, Ростислава Кавецького, Юрія Спасокукоцького, Ніни Медведєвої; Миколи Сиротиніна та інших. Серед гостів будинку були піаніст Святослав Ріхтер, офтальмолог Володимир Філатов, математик Михайло Лаврентьєв тощо. Навколо житлового будинку було розплановано парк.
Під час німецької окупації Києва 1941—1943 років будівлю інституту займала адміністрація київського міського комісара Райхскомісаріату Україна.
Протягом 1950-х — 1960-х років було побудовано декілька допоміжних приміщень на території інституту. 1979 року споруджено 15-поверховий лабораторний корпус. На верхніх двох поверхах було обладнано віварій. У 1992—2016 роках колишню будівлю Інституту експериментальної біології і патології займав Міжнародний центр молекулярної фізіології НАН України.
- Меморіальні дошки
- Олександру Богомольцю (1981)
- Олександру Макарченку (1984)
- Миколі Сиротиніну
- Платону Костюку (2014)
- Олексію Мойбенку (2016)
На фасаді адміністративного корпусу, який виходить на вулицю, знаходяться меморіальні дошки Олександру Богомольцю (скульптор Іван Гончар, архітектор Яків Ковбаса) та Олександру Макарченку (скульптор B'ячеслав Клоков, архітектор Тарас Довженко). Біля входу до 15-поверхового корпусу розташовано меморіальну дошку Платону Костюку. Всередині адміністративного корпусу на сходах знаходяться дошки Миколі Сиротиніну та Олексію Мойбенку.
Історія інституту
Інститут клінічної фізіології АН УРСР
Інститут створений у складі 2-го Відділу ВУАН за постановою Президії ВУАН від 9 травня 1934 року. Мав також назву «Інститут по вивченню організму людини». До складу нового інституту ввійшли кафедри патофізіології, патологічної анатомії, загальної та застосовної фізіології ВУАН.
У 1934—1940 роках в інституті було 5 відділів:
- патологічної фізіології (у 1934-1941 роках під кервівництвом Миколи Сиротиніна
- нормальної фізіології (у 1936—1943 роках під керівництвом Олександра Леонтовича)
- нормальної анатомії (у 1935-1937 роках під керівництвом Володимира Воробйова)
- патологічної анатомії (у 1934-1937 називався «відділ патологічної морфології» під керівництвом Миколи Мельникова-Разведенкова, з 1938 року під керівництвом Олександри Смирнової-Замкової)
- клінічної медицини (у 1941-45 роках під керівництвом Миколи Стражеска)
У 1935-1940 роках в інституті було організовано низку щорічних тематичних конференцій з проблем клінічної фізіології, які мали всесоюзне значення. Провели окремі конференції з алергії, недостатності кровообігу, шоку, гіпертонії, генезу та профілактики старіння, з фізіології та патології системи сполучної тканини.
Під час радянсько-німецької війни більша частина співробітників була евакуйована. До інституту було також додано евакуйованих вчених з інших міст УРСР, зокрема В. Філатова й В. Протопопова, які організували відповідно офтальмологічні та психіатричні дослідження. До колективу інституту доєдналися Євген Татаринов та Георгій Фольборт, які продовжили роботу в інституті й після війни. Також до роботи було тимчасово залучено медиків , Ноя Морозовського, , С. В. Михайловського. Інститут працював в Уфі, зокрема деякі лабораторії співпрацювали на Уфімській станції переливання крові, створюючи нові методи заготівлі консервованої крові. Частина вчених була в діючій армії, зокрема Іван Іщенко, Ростислав Кавецький, Володимир Василенко, тощо.
За час перебування в евакуації інститут виготовляв, а також досліджував властивості антиретикулярної цитотоксичної сироватки. У липні 1942 року було проведено наукову конференцію, присвячену цьому препарату. У 1943 році виготовлено понад 2 мільйони доз сироватки. Також було досліджено можливість повторного взяття крові у донорів (Н. Д. Юдіна), вивчено наслідки використання ефедрину та пітуітрину під час переливання крові (Микола Горєв), створено безпечний інсектицид проти вошей (Олександр Леонтович), досліджено функцію гемато-паренхіматозного бар'єра (Микола Стражеско, Смирнова-Замкова О. І.), вивчено патогенез раневого сепсису (Микола Стражеско).
Під час німецької окупації Київська міська управа ухвалила рішення про приєднання Науково-дослідного інституту експериментальної медицини до Інституту клінічної фізіології. Новостворений Інститут експериментальної медицини очолив Федір Богатирчук.
Інститут було повернуто до Києва у травні-квітні 1944 року. Станом на 1945 рік в інституті були такі відділи:
- патологічної фізіології (керівник Олег Богомолець)
- патологічної анатомії (керівниця Олександра Смирнова-Замкова)
- клінічної медицини (керівник Микола Стражеско)
- психоневрології (керівник Віктор Протопопов)
- експериментальної офтальмології (керівник Володимир Філатов)
Також до складу інституту входили дві лабораторії: експлантації тканин (керівник Олександр Тимофеєвський) та вивчення впливу пониженого атмосферного тиску на організм (керівник Микола Сиротинін). У 1946—1953 директором Інституту клінічної фізіології АН УРСР був професор Ростислав Кавецький. У 1946—1947 році в інституті працювали 5 академіків та 6 членів-кореспондентів АН УРСР, 17 докторів і 13 кандидатів наук. При цьому Президія АН УРСР констатувала нестачу молодших наукових співробітників та аспірантів.
Інститут експериментальної біології та патології
Інститут експериментальної біології та патології Наркомату охорони здоров'я УСРР заснований у 1930 році. Керівником інституту у 1930—1946 роках був Олександр Богомолець. У 1930-1933 роках заступником директора був Леонід Левитський. Інститут вивчав проблеми біології і медицини, серед яких алергії, гіпертонія, рак, імунітет, патології обміну речовин, старіння та продовження життя. В інституті моделювали розвиток захворювань на тваринах та вивчали механізми їх виникнення та лікування. Інститут брав участь у Всесвітній виставці у Парижі 1937 року, де отримав Золоту медаль.
У 1940 році в інституті працювали такі відділи:
- біофізики (завідувач Олександр Леонтович)
- еволюційних функцій (завідувач )
- порівняльної патології (завідувач Микола Сиротинін)
- патохімії (завідувачка Ніна Медвєдєва)
- експериментальної патології (завідувач Микола Горєв)
- серології (завідувач Олександр Богомолець)
- експериментальної онкології (завідувач Ростислав Кавецький)
- гематології (завідувачка Н. Д. Юдіна)
Також були наявні 4 лабораторії — експериментальної морфології (завідувач Євген Татаринов), експериментальної ендокринології (завідувач Василь Комісаренко), експериментального раку (завідувач Моїсей Магат) та рентген-кабінет (завідувач Федір Богатирчук).
Директором Інституту експериментальної біології та патології МОЗ у 1946—1953 році був Олег Богомолець.
27 січня 1953 року вийшла постанова Ради Міністрів УРСР про приєднання інституту до Інституту клінічної фізіології АН УРСР з утворенням Інституту фізіології ім. О. О. Богомольця.
Інститут фізіології
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4Mk1pOGxSREFsT0RZbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRamdsUkRFbE9ESWxSREVsT0RNbFJERWxPREpmSlVReEpUZzBKVVF4SlRrMkpVUXdKVUkzSlVReEpUazJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXhKVGsySlVReEpUazNYeVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUXk1ZkpVUXdKVGxGTGw4bFJEQWxPVVV1WHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNU1U0TmlWRU1TVTRSbDhsUkRBbE9VUWxSREFsT1RBbFJEQWxPVVJmSlVRd0pVRXpKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF4SlRrM0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVEpEWHpFMUxTVkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE5TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1lsUkRFbE9ETWxSREVsT0RFdWFuQm5Mekl3TUhCNExTVkVNQ1U0TmlWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TXlWRU1TVTRNbDhsUkRFbE9EUWxSREVsT1RZbFJEQWxRamNsUkRFbE9UWWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJERWxPVFlsUkRFbE9UZGZKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpETGw4bFJEQWxPVVV1WHlWRU1DVTVSUzVmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKREpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXhKVGcySlVReEpUaEdYeVZFTUNVNVJDVkVNQ1U1TUNWRU1DVTVSRjhsUkRBbFFUTWxSREFsUWtFbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREVsT1RjbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xNa05mTVRVdEpVUXdKVUpHSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF4SlRnMUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSaVZFTVNVNE15VkVNU1U0TVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Інститут фізіології імені О. О. Богомольця Національної академії наук України заснований розпорядженням Ради Міністрів СРСР від 14 січня 1953 року на базі двох науково-дослідних закладів — Інституту експериментальної біології та патології Міністерства охорони здоров'я та Інституту клінічної фізіології Академії наук УРСР.
Директором новоутвореного Інституту фізіології у 1953—1955 роках був обраний член-кореспондент АН УРСР Анатолій Воробйов. З 1956 по 1966 рік директором Інституту був академік Олександр Макарченко.
У інституті на початковому етапі існували такі відділи і лабораторії:
- в. вищої нервової діяльності й трофічних функцій (Г. Фольборт, 1953-1960)
- в. травлення (А. Воробйов)
- в. біофізики (О. Городецький, 1953-1964, у 1965-1967 - сектор біофізики)
- в. порівняльної фізіології (М. Сиротинін, 1956-1966)
- в. кровообігу й дихання (М. Горєв, 1953-1960)
- в. клінічної фізіології (В. Іванов, 1953-1962)
- в. неврології і нейрофізіології (О. Макарченко, 1953-1979)
- в. психіатрії й патології вищої нервової діяльності (В. Протопопов, 1953-1957)
- в. онкології (Р. Кавецький, 1953-1960, пізніше - компенсаторних і захисних функцій організму)
- в. ендокринології (В. Комісаренко, 1953-1965)
- в. морфології (О. Смірнова-Замкова, 1953-1962)
- вікової фізіології (Ю. Спасокукоцький)
- культури тканин (О. Тимофеєвський)
- л. електрофізіології (Д. Воронцов, 1956-1965)
В 1966—2010 роках Інститут очолював академік Платон Григорович Костюк. Академік Платон Костюк почав стрімко розвивати нові наукові напрями в сфері нейрофізіології, застосовуючи найпрогресивніші методи наукових досліджень. Отримані результати публікувалися в найпрестижніших міжнародних наукових виданнях, що дозволило вивести Інститут на передовий край світової науки і зробити Інститут всесвітньо відомим науковим закладом. Академік П. Г. Костюк став засновником вітчизняної школи дослідників в галузях нейрофізіології, молекулярної фізіології та клітинної біофізики.
У 1967 році в інституті були такі відділи:
- фізіології вищої нервової діяльності (Володимир Трошихін, 1966-1973)
- фізіології нейрогуморальних регуляцій
- фізіології і біофізики нервової клітини
- електрофізіології нервової системи (Пилип Сєрков 1966-1988)
- фізіології кровообігу (1960,Моїсей Гуревич)
- фізіології дихання
- обміну речовин
- вікової фізіології (Ніна Лауер, 1961-1973)
- патології вищої нервової діяльності (Петро Бирюкович, 1957-1978)
- патології нейрогуморальних регуляцій
- патології гіпо- і гіпероксичних станів (М. Сиротинін)
- патології кровообігу
- порівняльної патології
- експериментальної терапії (Юрій Спасокукоцький)
- загальної радіобіології
- тканинної дозиметрії
- радіаційного захисту.
Крім того існувала низка лабораторій: фізичної і біологічної хімії нервової клітини, електрофізіології вегетативної нервової системи, фізіології підкоркових утворень, морфології, патоморфології, реанімації, фізіологічної кібернетики.
У 1985 році в інституті працювали академік АН СРСР Платон Костюк, 2 академіки АН УРСР Володимир Скок та Пилип Сєрков, 3 члени-кореспонденти АН УРСР (зокрема Олег Кришталь), 28 докторів наук, 125 кандидатів наук. В інституті діяли такі відділи:
- загальної фізіології нервової системи (1958, Платон Костюк)
- лабораторія біохімії нервової клітини (1972, Маргарита Малишева)
- лабораторія ультраструктури нервової клітини (1978, В. Ф. Маняков)
- фізико-хімічної біології клітинної мембрани (1982, Олег Кришталь)
- фізіології вегетативної нервової системи (1971, Володимир Скок)
- нервово-м'язової фізіології (1969, Михайло Шуба)
- фізіології кровообігу (1960, Моїсей Гуревич)
- лабораторія підводоної фізіології (1975, Сергій Гуляр)
- фізіології стовбуру мозку (1979, Юрій Ліманський)
- лабораторія фізіології довгастого мозку (1979, М. М. Преображенський)
- фізіології спинного мозку (1982, К. В. Баєв)
- лабораторія моделювання фізіологічних процесів (1970, Б. Я. Пятигорський)
- фізіології підкоркових структур (1972, В. А. Черкес)
- Фізіології кори головного мозку (1966, Пилип Сєрков)
- лабораторія психофізіології (1979, В. Н. Синицький)
- фізіології вищої нервової діяльності (1953, Валерій Сторожук)
- лабораторія вищої нервової діяльності людини (1985, Микола Макаренко)
- експериментальної кардіології (1972, Олексій Мойбенко)
- фізіології дихання (1974, Вадим Березовський)
- з вивчення гіпоксичних станів (1934, Микола Середенко)
- лабораторія біогазодинаміки (1978, А. Г. Мисюра)
- ельбруська лабораторія високогірної фізіології (1985, Павло Білошицький)
- імунології та цитотоксичних сироваток (1975, М. В. Ільчевич)
- з вивчення механізмів фізіологічної дії мінеральних вод (1981, Михайло Яременко)
За роки своєї діяльності Інститут став засновником багатьох наукових напрямів, які продовжують розвиватись в інших установах України. На базі інституту фізіології ім. О. О. Богомольця АН УРСР було створено самостійні наукові установи:
- Інститут геронтології АМН СРСР, 1958
- Інститут проблем онкології ім. Р. Є. Кавецького АН УРСР, 1960
- Інститут ендокринології та обміну речовин МОЗ УРСР, 1964
- Міжнародний центр молекулярної фізіології НАН України, 1992—2016
Роботу інституту з 1934 року підтримувала майстерня, що надалі виділилася в окреме дослідно-конструкторське виробництво, яка створювала потрібні науковцям прилади, зокрема крутильні терези, кімографи, манометри, вакуумні насоси, лічильники часу, столи для штучного дихання. Це виробництво у 1970-ті та 1980-ті роки створило цілу низку приладів для запису та аналізу електрофізіологічних явищ у живих організмів, стереотаксичні прилади, механізми для створення мікроелектродів тощо. Працівники виробництва були нагороджені 1976 року Державною премію УРСР з науки й техніки. Завідувачем виробництва в 1935-1975 роках був Рувін Поляк.
Нагороди
У 1937 році попередник сучасного інституту Інститут експериментальної біології та патології було нагороджено Золотою медаллю на Всесвітній виставці у Парижі.[]
За радянських часів Інститут фізіології було нагороджено 13 березня 1969 року орденом Трудового Червоного Прапора, а в 1984 році — Почесною грамотою Верховної Ради Української РСР. 2004 року інститут нагородили Почесною грамотою Кабінету Міністрів України.
У 2018 році Інститут фізіології було відмічено нагородою «Web of Science Award Ukraine» як найбільш продуктивну українську організацію за кількістю наукових праць, опублікованих у 2008—2017 роках, у галузі наук про життя.
Відомі науковці Інституту фізіології
Сучасні
- Веселовський Микола Сергійович
- Войтенко Нана Володимирівна
- Досенко Віктор Євгенович
- Кришталь Олег Олександрович
- Сагач Вадим Федорович
- Скибо Галина Григорівна
- Шуба Ярослав Михайлович
Науковці минулого
Директори
- Богомолець Олександр Олександрович — директор інституту (1934—1946)
- Богомолець Олег Олександрович — директор Інституту експериментальної біології і патології (1946—1952)
- Кавецький Ростислав Євгенович — завідувач відділу Інституту експериментальної біології та патології (1931—1941), заступник директора Інституту клінічної фізіології (1944—1946), директор Інституту клінічної фізіології (1946—1953)
- Воробйов Анатолій Маркович — директор інституту (1953—1955)
- Макарченко Олександр Федорович — директор інституту (1956—1969)
- Костюк Платон Григорович — завідувач відділу загальної фізіології нервової системи (1958—2010), директор інституту (1969—2010)
Завідувачі відділом
- Алексєєва Ірина Миколаївна — співробітниця (1959—2011), завідувачка відділу імунології та цитотоксичних сироваток (1988—2011).
- Березовський Вадим Якимович - завідувач відділу клінічної патофізіології
- Вороний Юрій Юрійович — завідувач відділенням експериментальної хірургії Інституту експериментальної біології та патології (1950—1953)
- Воронцов Данило Семенович — завідувач відділу загальної фізіології (1956—1965)
- Горєв Микола Миколайович — завідувач відділу експериментальної патології ІЕБП (1934—1953), кровообігу і дихання (1953–58)
- Городецький Олексій Опанасович — співробітник інституту (1944—1967), завідувач лабораторії біофізики (1953—1963), завідувач сектору біофізики і радіобіології
- — завідувач лабораторії фізіології видільної системи (1960—1981)
- — завідувач лабораторії кровообігу
- Іванов Вадим Миколайович — завідувач відділу клінічної фізіології (1953—1962)
- Іщенко Іван Миколайович — завідувач відділу експериментальної хірургії ІЕБП (1933-36, 1945)
- Колпаков Євген Вікторович — співробітник Інституту експериментальної біології і патології (1932—1936), завідувач лабораторією порівняльної фізіології (1936—1952), в. о. заступника директора з наукової частини (1952—1957)
- Колчинська Ася Зеліківна — з 1946 року на посаді молодшого наукового співробітника, завідувачка лабораторії прикладної фізіології(1969—1976), завідувачка відділу з вивчення гіпоксичних станів (1976—1982);
- Комісаренко Василь Павлович
- Лауер Ніна Володимирівна — старший науковий співробітник відділу психіатрії (1944—1945), завідувачка відділу вікової фізіології (1961—1973), ст. н. с.-консультант відділу фізіології газообміну (1973–74), загалом у 1935—1974
- Мойбенко Олексій Олексійович — старший науковий співробітник відділу біофізики кровообігу (1964—1974), завідувач відділу експериментальної кардіології (1974—2007), що у 2007 році був перейменований у відділ загальної та молекулярної патофізіології (2007—2010)
- Протопопов Віктор Павлович — науковий співробітник(1942), старший науковий співробітник відділу патофізіології(1944—1945), завідувач відділу психіатрії (1945)
- Сєрков Пилип Миколайович
- Сиротинін Микола Миколайович — старший науковий співробітник відділу патофізіології (1943—1945), завідувач відділу (червень 1941, 1943—1944), завідувач лабораторії з вивчення впливу зниженого атмосферного тиску (1945)
- Скок Володимир Іванович — завідувач відділу фізіології вегетативної нервової системи (1971—2003)
- Смирнова-Замкова Олександра Іванівна — завідувачка відділу патологічної анатомії Інституту клінічної фізіології (1938—1953), зав. лабораторією морфології Інституту фізіології (1953—1962)
- Спасокукоцький Юрій Олександрович — завідувач відділу експериментальної терапії.
- Стражеско Микола Дмитрович — завідувач відділу клінічної медицини (1941—1945).
- Татаринов Євген Олександрович − завідувач групи(1941), старший науковий співробітник відділу патофізіології (1942—1945)
- Тимофєєвський Олександр Дмитрович — завідувач групи (1941), старший науковий співробітник відділу патофізіології(1942—1945), завідувач лабораторії експлантації тканин (1944—1954)
- Фольборт Георгій Володимирович — завідувач відділу фізіології вищої нервової діяльності (1949—1960)
- Хільченко Антон Єрофейович — старший науковий співробітник відділу психіатрії і патології вищої нервової діяльності (1956—1959), завідувач лабораторії вищої нервової діяльності (1960)
- Шкабара Катерина Олексіївна — завідувачка лабораторії фізіологічної кібернетики (1961—1969)
- Шуба Михайло Федорович — аспірант (1954—1958), науковий співробітник лабораторії електрофізіології (1959—1967) завідувач відділу кровообігу (1967—1969), відділу нервово-м'язової фізіології (1969—2007)
- — науковий співробітник лабораторії фізіології видільної системи, завідувач відділу експериментальної бальнеології (1981-1989), водно-сольового обміну (1989-2004)
Інші
- Айзенберг Олександр Абрамович — ст. н. с. відділу клінічної медицини (1945—1949)
- Альперн Данило Овсійович — старший науковий співробітник (1944)
- Архангельський Віталій Миколайович — старший науковий співробітник (1945—1949)
- Базилевич Іван Вікторович — науковий співробітник (1934—1941)
- Березанцев Пилип Іванович — старший науковий співробітник Інституту експериментальної біології і патології (1938—1949)
- Білошицький Павло Васильович — співробітник (1961—1972)
- Василенко Володимир Харитонович — старший науковий співробітник відділу клінічної медицини (1941—1942)
- Дінабург Ганна Давидівна — старший науковий співробітник (1934—1941, 1945, 1954—1973)
- Дядюша Галина Федорівна — співробітниця Інституту експериментальної біології та патології (1931—1953); ст. н. с. Інституту клінічної фізіології (1943—1948)
- Жолос Олександр Вікторович - науковий співробітник відділу нервово-м'язової фізіології (1981-2005)
- Івашкевич Олександра Антонівна — препаратор, старший лаборант, молодший науковий співробітник, науковий співробітник, старший науковий співробітник відділів ендокрінології, гіпоксичних та гіпероксичних станів, фізіології дихання, лабораторій високогірної фізіології та трансплантації органів і тканин (1959—1961, 1967—1991)
- Корчак-Чепурківський Овксентій Васильович — консультант (1938—1943)
- — науковий співробітник (1937—1941)
- Лур'є Олександр Юдимович — завідувач групи з вивчення діагностичного та прогностичного значення тестів на стан фізіологічної системи сполучної тканини (1941—1942)
- Магура Ігор Сильвестрович — доктор біологічних наук, професор, академік НАН України
- Маньківський Микита Борисович — старший науковий співробітник відділу клінічної неврології (1955—1959)
- Маркелов Григорій Іванович — старший науковий співробітник відділу патофізіології (1945).
- — старший науковий співробітник відділу патофізіології, вчений секретар (1941—1945)
- Медвєдєва Наталія Борисівна − старший науковий співробітник відділу патофізіології (1941—1945)
- Медвєдєва Ніна Борисівна − старший науковий співробітник, завідувач групи відділу патофізіології (1934—1945)
- Міхньов Анатолій Львович — старший науковий співробітник відділу патофізіології (1944—1945)
- Поліщук Йосип Адамович — старший науковий співробітник відділу патоанатомії та відділу психіатрії (1944—1950)
- Примак Федір Якович — старший науковий співробітник відділу клінічної медицини (1937—1945)
- Пучківська Надія Олександрівна — наукова співробітниця лабораторії відділу експериментальної і клінічної офтальмології (1941)
- Ревуцький Євген Львович — науковий співробітник (1954—1967)
- Стражеско Дмитро Миколайович — старший науковий співробітник (1943).
Посилання
- http://kyiv-heritage.com/sites/default/files/%D0%9F%D0%B0%D0%BC%20%D0%9A%D0%B8%D1%94%D0%B2%D0%B0%20181.pdf
- . Архів оригіналу за 27 серпня 2013. Процитовано 7 січня 2014.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Shuba, Yaroslav M.; Perez-Reyes, Edward; Lory, Philippe; Noebels, Jeffrey (2008). T-type calcium channels: From discovery to channelopathies, 25 years of research. Channels. 2 (4): 299—302. doi:10.4161/chan.2.4.6577. ISSN 1933-6950.
- . Архів оригіналу за 7 січня 2014. Процитовано 7 січня 2014.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 7 січня 2014. Процитовано 7 січня 2014.
- Распоряжение Совета Министров СССР от 14 января 1953 г. № 839-р, Москва
- Постанова Кабінету Міністрів України № 466 від 12.08.92
- Наказ Міністерства Культури і Мистецтв України № 393 від 15.06.99
- Постанова Кабінету Міністрів України № 1709 від 19.12.2001
- Свідотцтво Міністерства Освіти і Науки України № 40 від 19.02.2009
- Наказ ВАК України № 309 від 19.06.2006
- О. В. Палладін. Академія наук Української Радянської Соціалістичної Республіки, 1919–1944 [ 1 січня 2019 у Wayback Machine.] – Київ: Вид-во Академії наук УРСР, 1944. – 109 с., с. 78-83
- Д. С. Воронцов, В. М. Нікітін, П. М. Сєрков, 1959 та с. 141.
- International Journal of Physiology and Pathophysiology. Begell House [ 24 липня 2015 у Wayback Machine.](рос.)(англ.)
- . Архів оригіналу за 14 квітня 2021. Процитовано 22 червня 2021.
- НАУКОВА БІБЛІОТЕКА ІНСТИТУТ ФІЗІОЛОГІЇ ІМЕНІ О.О. БОГОМОЛЬЦЯ НАН УКРАЇНИ [ 14 січня 2021 у Wayback Machine.]. Національна бібліотека України імені В. І. Вернадського
- Постанова Президії про увіковічення пам'яті академіка П. Г. Костюка № 145 від 11.05.2011
- Институт физиологии им. А. А. Богомольца АН УССР, упор. Задорожний А. Г. — Київ: Наукова думка, 1986. — 56 с.
- Наказ Міністерства Освіти і Науки від 01.11.2010 р. № 3035-Л
- Ліцензія № 5299 Міністерства Освіти і Науки України дата видачі 07.12.2010 р.
- Спільна постанова Президії НАН України та колегії Міністерства Освіти України «Про поглиблення взаємодії між НАН України та Міносвіти України» № 10с/1-4/259 від 14.10.95 р.
- Угода за підписом Ректора Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут» академіка НАН України М. З. Згуровського та Директора Інституту фізіології ім. О. О. Богомольця НАН України академіка НАН України П. Г. Костюка від 09.12.1999 р.
- В. М. Данилова, Р. П. Виноградова. Наука, дипломатія, благодійність, політика… Що спільного? — академік Сергій Комісаренко [ 7 січня 2021 у Wayback Machine.] // Український біохімічний журнал. — 2008. — № 2. — С. 7-48. — Наукові школи Інституту біохімії ім. О. В. Палладіна НАН України.
- . Архів оригіналу за 19 квітня 2018. Процитовано 13 квітня 2018.
- Себта Т. Топонімічні перейменування в окупованому Києві [ 9 серпня 2014 у Wayback Machine.] // Київ і кияни. Матеріали щорічної науково-практичної конференції (Музей історії міста Києва). — К.: Кий, 2010. — Вип. 10. — С. 195—213.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 4 липня 2014. Процитовано 6 червня 2017.
- Л.М. Яременко, С.В. Старовойт, О.М. Березовський, В.А. Кучмаренко, 2007 та 24-26.
- Звіт Інституту клінічної фізіології АН УРСР про роботу в евакуації. 7 липня 1944 р. У кн. Історія Національної академії наук України. 1941—1945 : Частина 1. Документи і матеріали / НАН України. Нац. б-ка України ім. В. І. Вернадського, Ін-т архівознавства, Ін-т укр. археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського; Ред. кол.: О. С. Онищенко (голов. ред.) та ін.; Упоряд.: Л. М. Яременко, С. В. Старовойт, О. М. Березовський, В. А. Кучмаренко. — К.: НБУВ, 2007. — 808 c[недоступне посилання з травня 2019], с. 265—266
- Л.М. Яременко, С.В. Старовойт, О.М. Березовський, В.А. Кучмаренко, 2007 та с. 29.
- Л.М. Яременко, С.В. Старовойт, О.М. Березовський, В.А. Кучмаренко, 2007 та с. 133.
- Л.М. Яременко, С.В. Старовойт, О.М. Березовський, В.А. Кучмаренко, 2007 та с. 525.
- Звітна доповідь віце-президента АН УРСР акад. О. І. Білецького про роботу АН УРСР у 1946 році [Грудень 1946 р. — січень 1947 р.] У кн. Історія Національної академії наук України. 1946—1950 : Частина 1. Документи і матеріали / НАН України. Нац. б-ка України ім. В. І. Вернадського, Ін-т архівознавства, Ін-т укр. археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського; Ред. кол.: О. С. Онищенко (голов. ред.) та ін.; Упоряд.: Л. М. Яременко, С. В. Старовойт, О. М. Березовський, В. А. Кучмаренко. — К.: НБУВ, 2008. — 604 c. [ 4 липня 2014 у Wayback Machine.], с. 105
- Усенко І. Б. Левитський Леонід Макарович [ 8 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
- П.Г. Костюк, В.Ф. Сагач, В.М. Києнко, М.М. Ткаченко. Інституту фізіології імені О.О.Богомольця НАН України – 75 років // Фізіологічний журнал. — 2009. — Т. 55, вип. 3. — С. 3–25. з джерела 16 червня 2020. Процитовано 27 листопада 2019.
- Л.М. Яременко, С.В. Старовойт, О.М. Березовський, В.А. Кучмаренко, 2007 та с. 633-634.
- Д. С. Воронцов, В. М. Нікітін, П. М. Сєрков, 1959 та с. 140.
- T. Araki, M. Ito, P. G. Kostyuk, O. Oscarsson (1962). Injection of alcaline cations into cat spinal motoneurones. Nature.V.196, N 4861.-P.1319-1320
- P. G. Kostyuk, D. A. Vasilenko (1968). Transformation of cortical motor signals in spinal cord. Proc. IhEE.V.56, N6. P.1049-1058
- Kostyuk PG, Krishtal OA, Pidoplichko VI. Effect of internal fluoride and phosphate on membrane currents during intracellular dialysis of nerve cells. Nature. 1975 Oct 23;257(5528):691-3
- Kostyuk PG, Krishtal OA, Pidoplichko VI (1977) Asymmetrical displacement currents in nerve cell membrane and effect of internal fluoride. Nature 267 (5606): 70-72
- Fedulova S.A. P. G. Kostyuk N.S. Veselovsky (1985) Two types of calcium channels in the somatic membrane of rat's DRG neurons, Journal of Physiology. Vol.359. pp. 431-446
- Історія АН УРСР, т. 2, с. 117—121. (1967)
- Звернення Президента АН УРСР акад. О. О. Богомольця до голови РНК УРСР М. С. Хрущова про першочергові заходи щодо успішного відновлення діяльності установ Академії. 1 лютого 1946 р. У кн. Історія Національної академії наук України. 1946—1950 : Частина 1. Документи і матеріали / НАН України. Нац. б-ка України ім. В. І. Вернадського, Ін-т архівознавства, Ін-т укр. археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського; Ред. кол.: О. С. Онищенко (голов. ред.) та ін.; Упоряд.: Л. М. Яременко, С. В. Старовойт, О. М. Березовський, В. А. Кучмаренко. — К.: НБУВ, 2008. — 604 c. [ 4 липня 2014 у Wayback Machine.], с. 65
- Д. С. Воронцов, В. М. Нікітін, П. М. Сєрков, 1959 та с. 143.
- П. Костюк, В. Сагач, В. Києнко, М. Ткаченко. Визнаний центр фізіологічних наук: Інституту фізіології імені О. О. Богомольця НАН України – 75 років // Вісник Національної академії наук України. — 2009. — Вип. 5. — С. 50-52.
- . Архів оригіналу за 20 грудня 2016. Процитовано 13 квітня 2018.
- Дело 158. Переписка И. А. Соколянского с А. Е. Хильченко. 1946—1958 гг. [ 18 жовтня 2017 у Wayback Machine.](рос.)
- Михайло Сергійович Яременко: до 80-річчя від дня народження [ 30 листопада 2020 у Wayback Machine.] // Медична гідрологія та реабілітація. — 2011. — Т. 9, № 3. — укр.
- Юрий Викторович Шапиро. Воспоминания о прожитой жизни. Часть первая [ 22 травня 2017 у Wayback Machine.](рос.)
Джерела
- Л.М. Яременко, С.В. Старовойт, О.М. Березовський, В.А. Кучмаренко (2007). О.С. Онищенко та ін. (ред.). Історія Національної академії наук України. 1941–1945: Частина 1. Документи і матеріали (PDF). Київ: НАН України. Нац. б-ка України ім. В.І. Вернадського, Ін-т архівознавства, Ін-т укр. археографії та джерелознавства ім. М.С. Грушевського. с. 808.
{{}}
: Явне використання «та ін.» у:|editor=
()[недоступне посилання з травня 2019] - П. Костюк, В. Сагач, В. Києнко, М. Ткаченко. Визнаний центр фізіологічних наук: Інституту фізіології імені О. О. Богомольця НАН України – 75 років // Вісник Національної академії наук України. — 2009. — Вип. 5. — С. 50-52.
- Н. С. Веселовский, Ю. П. Лиманский, А. Н. Шевко (2009). (PDF). Нейрофизиология/NEUROPHYSIOLOGY. 41 (2): 99—112. Архів оригіналу (PDF) за 30 листопада 2020.
- Schiermeier, Quirin (2002). Ukranian science: DIY, Kiev style. Nature. 416 (6882): 675—676. doi:10.1038/416675a. ISSN 0028-0836.(англ.)
- Д. С. Воронцов, В. М. Нікітін, П. М. Сєрков (1959). Нариси з історії фізіології на Україні. Київ: Вид-во АН УРСР. с. 256.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Institut fiziologiyi im O O Bogomolcya NAN Ukrayini naukovo doslidnij institut u skladi Viddilennya biohimiyi fiziologiyi i molekulyarnoyi biologiyi NAN Ukrayini sho specializuyetsya v galuzi molekulyarnoyi fiziologiyi biofiziki nejrofiziologiyi patologichnoyi fiziologiyi Naukovi publikaciyi spivrobitnikiv Institutu vidomi u naukovomu sviti za mezhami Ukrayini v Instituti regulyarno vidbuvayutsya mizhnarodni konferenciyi Naukovij centr Ukrayini u galuzi nejrofiziologiyi biofiziki elektrofiziologiyi patofiziologiyi fiziologiyi krovoobigu Institut fiziologiyi im O O Bogomolcya NAN UkrayiniBudivlya administrativnogo korpusu Institutu fiziologiyiBudivlya administrativnogo korpusu Institutu fiziologiyiOsnovni daniZasnovano 1953Prinalezhnist NAN UkrayiniKontaktKlyuchovi osobi akademik NAN Ukrayini Veselovskij Mikola SergijovichKrayina UkrayinaAdresa Ukrayina vul Bogomolcya 4 m KiyivTip naukovo doslidnij institut budivlya sporuda i pam yatka arhitekturi 1 Materinska organizaciya NAN UkrayiniVebstorinka biph kiev ua ukMapa Institut fiziologiyi imeni O O Bogomolcya NAN Ukrayini u Vikishovishi Pislya reorganizaciyi ta ob yednannya z Institutom eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi Ministerstva ohoroni zdorov ya u 1953 roci Institutu fiziologiyi AN URSR bulo nadano im ya zasnovnika O O Bogomolcya Do skladu institutu vhodyat 13 naukovih viddiliv ta doslidnicka laboratoriya biologiyi stovburovih klitin Institut roztashovanij na teritoriyi memorialnogo dendroparku im O O Bogomolcya yakij vnesenij do Derzhavnogo reyestru nacionalnogo kulturnogo nadbannya i znahoditsya v istorichnij chastini Kiyeva Roboti Institutu vidznacheno 10 Derzhavnimi premiyami SRSR ta Ukrayini 17 premiyami imeni O O Bogomolcya 3 ru Volodimir Skok 1971 Platon Kostyuk 1977 Pilip Syerkov 1989 ta 2 ru spivrobitniki Institutu bagatorazovo vidznachalisya derzhavnimi nagorodami Vcheni Institutu bagatorazovo buli peremozhcyami konkursiv na otrimannya mizhnarodnih grantiv grantiv Akademiyi Nauk Uryadu ta Prezidenta Ukrayini V Instituti pracyuye Specializovana Vchena Rada z prisudzhennya naukovih stupeniv kandidativ ta doktoriv biologichnih nauk zi specialnostej biofizika fiziologiya lyudini ta tvarini medichnih nauk zi specialnosti patologichna fiziologiya a takozh prisudzhuyutsya naukovi stupeni doktora filosofiyi Naukovi ta medichni doslidzhennyaCej rozdil mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cej rozdil pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin listopad 2019 V Instituti buli rozrobleni ta shiroko vprovadzheni metodiki reyestraciyi elektrohimichnih biohimichnih imunologichnih ta inshih procesiv sho vidbuvayutsya v okremih klitinah riznih viddiliv nervovoyi sistemi pri peredachi cherez nih nervovih signaliv a takozh zmin v okremih bilkovih molekulah sho zabezpechuyut taku peredachu membranni himichni receptori ta ionni kanali Za dopomogoyu najsuchasnishih metodiv buli vpershe opisani ta vivcheni vlastivosti osoblivih tipiv molekulyarnih struktur sho vidigrayut specifichnu rol u peredachi nervovogo impulsu u sinaptichnij peredachi vlastivosti mizhnejronnoyi peredachi signaliv oderzhani biofizichni harakteristiki kvantovogo vidilennya nejromediatoriv doslidzheni transmembranni strumi ta sinaptichni procesi u gladenko m yazovih klitinah ryadu vnutrishnih organiv Vivcheni osoblivosti diyi riznih mediatoriv na membrani nervovih i m yazovih klitin ta rol yih u mehanizmah sinaptichnoyi peredachi Proanalizovani mehanizmi zmin sinaptichnoyi peredachi zalezhno vid chastoti nadhodzhennya nervovih impulsiv do sinaptichnih z yednan sho mozhut lezhati v osnovi zberigannya slidiv sinaptichnoyi peredachi signaliv yaki vidpovidayut za procesi navchannya ta pam yati Vazhlivi visnovki zrobleni vidnosno porushen molekulyarnih mehanizmiv roboti nejroniv pri vazhkih patologichnih stanah epilepsiya diabetichna nejropatiya gipoksiya sho vidkrivaye mozhlivosti poshuku zasobiv yih korekciyi shlyahom stvorennya visokoselektivnih farmakologichnih preparativ Eksperimentalno obgruntovana koncepciya pro nejronni i sinaptichni mehanizmi procesiv galmuvannya jogo rol v obrobci informaciyi v gipokampi talamusi ta kori golovnogo mozku Oderzhani novi dani pro nejronnu organizaciyu talamo kortikalnih zv yazkiv Detalno vivchena sinaptichna organizaciya kortiko rubro ta retikulo spinalnih shlyahiv pokazano vpliv na spinnij mozok riznih skladovih cih shlyahiv Otrimano dani yaki znachno rozshiryuyut nayavni uyavlennya vidnosno mehanizmiv vzayemodiyi osnovnih mediatornih sistem glutamatnoyi GAMK ergichnoyi noradrenergichnoyi dofaminergichnoyi ta yih roli u diyalnosti nervovih klitin somatosensornoyi kori pid chas zdijsnennya umovnih refleksiv Vpershe provedeno detalni funkcionalni biohimichni ta morfologichni doslidzhennya imunogennih poshkodzhen koronarnih sudin endoteliyu ta miocitiv i miokarda Vstanovleno virishalnu rol rozvitku cih poshkodzhen u degradaciyi fosfolipidiv membran klitin sercya ta krovi aktivaciyi lipoksigenaznogo shlyahu metabolizmu arahidonovoyi kisloti Vchenimi institutu vstanovleno modulyuyuchij vpliv riznih viddiliv golovnogo mozku na rozvitok sercevo sudinnih refleksiv vivcheno spivvidnoshennya centralnih i periferichnih mehanizmiv regulyaciyi tonusu sudin pri funkcionalnih navantazhennyah rozroblena originalna model gostroyi distrofiyi miokarda z rozvitkom shokovogo stanu Rezultati cih doslidzhen poshiryuyut uyavlennya pro patogenez infarktu miokarda Vpershe viznacheno rol endotelialnih faktoriv oksidu azotu endoteliyu tosho u rozvitku pristosuvalnih sudinnih reakcij reaktivnoyi ta robochoyi giperemiyi uchast NO v centralnih mehanizmah regulyaciyi krovoobigu zaluchennya oksidu azotu do geterometrichnoyi regulyaciyi skorotlivoyi funkciyi miokarda i zumovlennya efektivnosti mehanizmu Franka Starlinga V Instituti rozrobleno ryad kriteriyiv dlya ocinki stijkosti lyudini ta tvarin do nestachi kisnyu v riznih umovah Ci dani spriyayut z yasuvannyu mehanizmiv diyi na organizm zmin gazovogo seredovisha Rozrobleni vchenimi Institutu preparati shiroko zastosovuyutsya u medichnij praktici Splenin Geosen Proovarin Protestikulin Lipin Sufan kardioprotektor Korvitin ta Flokalin Stvoreno preparati AOC k i AOC s dlya pidvishennya produktivnosti silskogospodarskih tvarin Viddil imunologiyi ta citotoksichnih sirovatok Doslidzheno himichnij ta mikrobiologichnij sklad vodi Naftusya yiyi biologichnu aktivnist pokazano yiyi antitoksichnu protiradiacijnu diyu Laboratoriya eksperimentalnoyi balneologiyi Bank klitinnih linij yakij utrimuyetsya v Instituti vneseno do derzhavnogo reyestru naukovih ob yektiv sho stanovlyat nacionalne nadbannya Organizaciya ta administruvannyaStruktura Institutu Do skladu institutu vhodyat 12 naukovih viddiliv a takozh viokremlena laboratoriya Viddil molekulyarnoyi biofiziki Viddil biofiziki sensornoyi signalizaciyi Viddil fiziko himichnoyi biologiyi klitinnih membranLaboratoriya biologiyi stovburovih klitinViddil nervovo m yazovoyi fiziologiyi Viddil citologiyi Viddil fiziologiyi nejronnih merezh Laboratoriya sinaptichnoyi peredachi Viddil fiziologiyi ruhivViddil zagalnoyi ta molekulyarnoyi patofiziologiyi Viddil fiziologiyi krovoobigu Viddil imunofiziologiyi Viddil gipoksiyi Viddil klinichnoyi fiziologiyi spoluchnoyi tkanini Funkcionuvannya institutu zabezpechuyetsya ryadom tehnichnih ta dopomizhnih pidrozdiliv pomizh yakih ye klinika eksperimentalnih tvarin vivarij viddil naukovoyi informaciyi intelektualnoyi vlasnosti ta innovacijnoyi diyalnosti redakcijno vidavnichij viddil naukovih zhurnaliv viddil vipuskova kafedra yaka zabezpechuye organizacijno metodichnij suprovid navchannya v aspiranturiShtat Z 2021 roku direktorom Institutu ye akademik Mikola Sergijovich Veselovskij Stanom na 2023 rik v Instituti pracyuyut 3 akademiki NAN Ukrayini Oleg Krishtal Mikola Veselovskij ta Yaroslav Shuba 2 chleni korespondenti NAN Ukrayini Vadim Sagach ta Galina Skibo V Instituti stanom na 2021 rik pracyuye 189 naukovih spivrobitnikiv vklyuchayuchi providnih inzheneriv Institutu ye bazoyu pidgotovki naukovih kadriv vlasnu doslidnicku robotu provodyat aspiranti institutu ta studenti providnih universitetiv Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka Nacionalnogo tehnichnogo universitetu Ukrayini Kiyivskij politehnichnij institut Nacionalnogo medichnogo universitetu imeni O Bogomolcya tosho Bagato kolishnih spivrobitnikiv ta aspirantiv Institutu fiziologiyi pracyuyut u providnih laboratoriyah Yevropi ta SShA Vidavnicka diyalnistU 1934 roci Institut pochav vidavati Medichnij zhurnal AN URSR yakij do togo mav nazvu Zhurnal medichnogo ciklu VUAN u yakomu publikuvalisya viklyuchno spivrobitniki institutu Zhurnal buv vidomij u vsomu SRSR a takozh za jogo mezhami U 1951 roci v Instituti pochav vihoditi zhurnal Voprosy fiziologii Nadali zhurnali bulo ob yednano Z 1955 roku Institut vidaye Fiziologichnij zhurnal pershim golovnim vidpovidalnim redaktorom yakogo buv uchen Ivana Pavlova zaviduvach kafedroyu normalnoyi fiziologiyi Kiyivskogo medichnogo institutu 1946 1960 akademik AN URSR Georgij Folbort yakij paralelno zaviduvav viddilom vishoyi nervovoyi diyalnosti Institutu fiziologiyi Elektronna versiya zhurnalu predstavlena u vsesvitnij merezhi Internet i bazi danih MEDLINE Z 2010 roku vidavnictvo en spilno z Institutom fiziologiyi pochalo vidavati anglomovnij mizhnarodnij naukovij zhurnal International Journal of Physiology and Pathophysiology do yakogo perekladayutsya najkrashi statti z Fiziologichnogo zhurnalu U 1969 r za iniciativi akademika P G Kostyuka buv zasnovanij zhurnal Nejrofiziologiya yak vidannya soyuzno respublikanskogo rivnya yedinij na toj chas u SRSR naukovo teoretichnij zhurnal kotrij specializuvavsya na problemah nejrofiziologiyi ta sumizhnih napryamkiv prirodnichih nauk nejrohimiyi ta nejrofarmakologiyi medichnih aspektiv nejronauk ta modelyuvannya funkcij nervovoyi sistemi Z momentu jogo isnuvannya mizhnarodna vidavnicha kompaniya Plenum Publishing Corp SShA Velika Britaniya pochala perekladati ce vidannya anglijskoyu movoyu U 1992 r zhurnal buv transformovanij u mizhnarodne vidannya i stav nazivatisya Nejrofiziologiya Neurophysiology Na danij moment mizhnarodna versiya zhurnalu maye nazvu Neurophysiology ta vidayetsya grupoyu Springer Nature Dokladnishe Medichnij zhurnal AN URSR Fiziologichnij zhurnal ta Nejrofiziologiya zhurnal Biblioteka ta muzeyiBiblioteka Institutu bula zasnovana 1931 roku Na pochatku zibrannya vona bazuvalasya na osobistij naukovij biblioteci Oleksandra Bogomolcya Vona vmishuye yak starovinni raritetni vidannya tak i suchasnu naukovu literaturu prisvyachenu problemam fiziologiyi molekulyarnoyi ta klitinnoyi biologiyi nejrofiziologiyi V biblioteci nadayetsya vilnij bezkoshtovnij dostup do merezhi Internet ta pracyuye mizhbibliotechna sluzhba Vona nalichuye ponad 100 tisyach odinic zberigannya z yakih ponad dvi tretini naukovi periodichni vidannya V Instituti ye dva memorialni kabineti muzeyi akademikiv O O Bogomolcya ta P G Kostyuka Muzej Oleksandra Bogomolcya Muzej stvoreno 1947 roku a rekonstrujovano ta vidkrito povtorno 1 chervnya 1981 roku na chest stolittya z dnya narodzhennya Oleksandra Bogomolcya Muzej zajmav 3 kimnati kolishnij kabinet direktora j prijmalnyu U muzeyi vstanovlene pogruddya vchenogo roboti skulptora Leva Muravina Sered eksponativ muzeyu robochij pismovij stil Bogomolcya z chornilniceyu mikroskopom ta shodennikom do yakogo vneseno j ostannij den zhittya vchenogo yakij vin proviv na robochomu misci Takozh u demonstraciyi vlasnoruch vigotovleni Bogomolcem mikropreparati original diplomu Vsesvitnoyi vistavki v Parizhi 1937 roku fotografiyi ta naukovi praci vchenogo Direktorom muzeyu u 1980 1988 rokah buv sin akademika Oleg Bogomolec Osvitnya diyalnistNa bazi Institutu v 1978 roci bula stvorena kafedra Kiyivskogo viddilennya Moskovskogo fiziko tehnichnogo institutu KO MFTI yaku na pochatku 2000 h rokiv bulo peretvoreno na kafedru molekulyarnoyi fiziologiyi ta biofiziki Fiziko tehnichnogo navchalno naukovogo centru NAN Ukrayini Kafedra gotuvala magistriv biofiziki za spilnoyu programoyu z MFTI osnovnu chastinu studentiv skladali vipuskniki bakalavratu moskovskogo institutu ta aspirantiv zi specialnosti biofizika U 2014 roci v zv yazku z rosijskoyu agresiyeyu proti Ukrayini spivpracyu z MFTI bulo rozirvano U 2018 roki na bazi Fiziko tehnichnogo navchalno naukovogo centru NAN Ukrayini bulo stvoreno Kiyivskij Akademichnij Universitet KAU i na bazi Institutu do 2021 r pracyuvala jogo kafedra molekulyarnoyi fiziologiyi i biofiziki Institut ta Nacionalnij tehnichnij universitet Ukrayini Kiyivskij politehnichnij institut NTUU KPI na pidstavi Spilnoyi postanovi sklali Ugodu pro spilnu pidgotovku rozpodilennya pracevlashtuvannya ta zaluchennya do naukovo doslidnoyi diyalnosti magistriv fiziko tehnichnogo fakultetu NTUU KPI Aspirantura Institutu provodit pidgotovku aspirantiv zi specialnostej 091 biologiya napryami fiziologiya lyudini ta tvarin biofizika patologichna fiziologiya i 222 medicina patologichna fiziologiya V Instituti fiziologiyi im O O Bogomolcya diye Rada molodih uchenih yaka predstavlyaye spivrobitnikiv Institutu vikom do 35 rokiv ta aspirantiv yaki provodyat naukovo doslidnu robotu na bazi Institutu BudivliDokladnishe Kompleks sadibi Institutu fiziologiyi im O O Bogomolcya Kompleks budivel institutu buv zadumanij Oleksandrom Bogomolcem 1932 roku pobudovano dvopoverhovu budivlyu Institutu eksperimentalnoyi biologiyi i patologiyi de pislya 1953 roku buv roztashovanij vivarij ta eksperimentalna klinika 1936 roku zveli administrativnij korpus Institutu v yakomu rozmistilisya laboratoriyi auditoriya dlya seminariv kabineti kerivnikiv institutu 1940 roku zaversheno sporudzhennya dvopoverhovoyi majsterni Poruch sporudzheno tripoverhovij zhitlovij budinok de bulo nadano kvartiri naukovim spivrobitnikam zokrema j rodini Oleksandra Bogomolcya Tut z 1944 roku meshkali rodini Oleksandra Bogomolcya Vasilya Komisarenka Anatoliya Zyukova Yevgena Tatarinova Oleksandra Timofyeyevskogo do 1955 Nadiyi Yudinoyi Ivana Ishenka Vsevoloda Yankovskogo Mikoli Goryeva Rostislava Kaveckogo Yuriya Spasokukockogo Nini Medvedyevoyi Mikoli Sirotinina ta inshih Sered gostiv budinku buli pianist Svyatoslav Rihter oftalmolog Volodimir Filatov matematik Mihajlo Lavrentyev tosho Navkolo zhitlovogo budinku bulo rozplanovano park Pid chas nimeckoyi okupaciyi Kiyeva 1941 1943 rokiv budivlyu institutu zajmala administraciya kiyivskogo miskogo komisara Rajhskomisariatu Ukrayina Protyagom 1950 h 1960 h rokiv bulo pobudovano dekilka dopomizhnih primishen na teritoriyi institutu 1979 roku sporudzheno 15 poverhovij laboratornij korpus Na verhnih dvoh poverhah bulo obladnano vivarij U 1992 2016 rokah kolishnyu budivlyu Institutu eksperimentalnoyi biologiyi i patologiyi zajmav Mizhnarodnij centr molekulyarnoyi fiziologiyi NAN Ukrayini Memorialni doshki Oleksandru Bogomolcyu 1981 Oleksandru Makarchenku 1984 Mikoli Sirotininu Platonu Kostyuku 2014 Oleksiyu Mojbenku 2016 Na fasadi administrativnogo korpusu yakij vihodit na vulicyu znahodyatsya memorialni doshki Oleksandru Bogomolcyu skulptor Ivan Gonchar arhitektor Yakiv Kovbasa ta Oleksandru Makarchenku skulptor B yacheslav Klokov arhitektor Taras Dovzhenko Bilya vhodu do 15 poverhovogo korpusu roztashovano memorialnu doshku Platonu Kostyuku Vseredini administrativnogo korpusu na shodah znahodyatsya doshki Mikoli Sirotininu ta Oleksiyu Mojbenku Istoriya institutuInstitut klinichnoyi fiziologiyi AN URSR Dokladnishe Institut klinichnoyi fiziologiyi AN URSR Institut stvorenij u skladi 2 go Viddilu VUAN za postanovoyu Prezidiyi VUAN vid 9 travnya 1934 roku Mav takozh nazvu Institut po vivchennyu organizmu lyudini Do skladu novogo institutu vvijshli kafedri patofiziologiyi patologichnoyi anatomiyi zagalnoyi ta zastosovnoyi fiziologiyi VUAN U 1934 1940 rokah v instituti bulo 5 viddiliv patologichnoyi fiziologiyi u 1934 1941 rokah pid kervivnictvom Mikoli Sirotinina normalnoyi fiziologiyi u 1936 1943 rokah pid kerivnictvom Oleksandra Leontovicha normalnoyi anatomiyi u 1935 1937 rokah pid kerivnictvom Volodimira Vorobjova patologichnoyi anatomiyi u 1934 1937 nazivavsya viddil patologichnoyi morfologiyi pid kerivnictvom Mikoli Melnikova Razvedenkova z 1938 roku pid kerivnictvom Oleksandri Smirnovoyi Zamkovoyi klinichnoyi medicini u 1941 45 rokah pid kerivnictvom Mikoli Strazheska U 1935 1940 rokah v instituti bulo organizovano nizku shorichnih tematichnih konferencij z problem klinichnoyi fiziologiyi yaki mali vsesoyuzne znachennya Proveli okremi konferenciyi z alergiyi nedostatnosti krovoobigu shoku gipertoniyi genezu ta profilaktiki starinnya z fiziologiyi ta patologiyi sistemi spoluchnoyi tkanini Pid chas radyansko nimeckoyi vijni bilsha chastina spivrobitnikiv bula evakujovana Do institutu bulo takozh dodano evakujovanih vchenih z inshih mist URSR zokrema V Filatova j V Protopopova yaki organizuvali vidpovidno oftalmologichni ta psihiatrichni doslidzhennya Do kolektivu institutu doyednalisya Yevgen Tatarinov ta Georgij Folbort yaki prodovzhili robotu v instituti j pislya vijni Takozh do roboti bulo timchasovo zalucheno medikiv Noya Morozovskogo S V Mihajlovskogo Institut pracyuvav v Ufi zokrema deyaki laboratoriyi spivpracyuvali na Ufimskij stanciyi perelivannya krovi stvoryuyuchi novi metodi zagotivli konservovanoyi krovi Chastina vchenih bula v diyuchij armiyi zokrema Ivan Ishenko Rostislav Kaveckij Volodimir Vasilenko tosho Za chas perebuvannya v evakuaciyi institut vigotovlyav a takozh doslidzhuvav vlastivosti antiretikulyarnoyi citotoksichnoyi sirovatki U lipni 1942 roku bulo provedeno naukovu konferenciyu prisvyachenu comu preparatu U 1943 roci vigotovleno ponad 2 miljoni doz sirovatki Takozh bulo doslidzheno mozhlivist povtornogo vzyattya krovi u donoriv N D Yudina vivcheno naslidki vikoristannya efedrinu ta pituitrinu pid chas perelivannya krovi Mikola Goryev stvoreno bezpechnij insekticid proti voshej Oleksandr Leontovich doslidzheno funkciyu gemato parenhimatoznogo bar yera Mikola Strazhesko Smirnova Zamkova O I vivcheno patogenez ranevogo sepsisu Mikola Strazhesko Pid chas nimeckoyi okupaciyi Kiyivska miska uprava uhvalila rishennya pro priyednannya Naukovo doslidnogo institutu eksperimentalnoyi medicini do Institutu klinichnoyi fiziologiyi Novostvorenij Institut eksperimentalnoyi medicini ocholiv Fedir Bogatirchuk Institut bulo povernuto do Kiyeva u travni kvitni 1944 roku Stanom na 1945 rik v instituti buli taki viddili patologichnoyi fiziologiyi kerivnik Oleg Bogomolec patologichnoyi anatomiyi kerivnicya Oleksandra Smirnova Zamkova klinichnoyi medicini kerivnik Mikola Strazhesko psihonevrologiyi kerivnik Viktor Protopopov eksperimentalnoyi oftalmologiyi kerivnik Volodimir Filatov Takozh do skladu institutu vhodili dvi laboratoriyi eksplantaciyi tkanin kerivnik Oleksandr Timofeyevskij ta vivchennya vplivu ponizhenogo atmosfernogo tisku na organizm kerivnik Mikola Sirotinin U 1946 1953 direktorom Institutu klinichnoyi fiziologiyi AN URSR buv profesor Rostislav Kaveckij U 1946 1947 roci v instituti pracyuvali 5 akademikiv ta 6 chleniv korespondentiv AN URSR 17 doktoriv i 13 kandidativ nauk Pri comu Prezidiya AN URSR konstatuvala nestachu molodshih naukovih spivrobitnikiv ta aspirantiv Institut eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi Dokladnishe Institut eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi Institut eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi Narkomatu ohoroni zdorov ya USRR zasnovanij u 1930 roci Kerivnikom institutu u 1930 1946 rokah buv Oleksandr Bogomolec U 1930 1933 rokah zastupnikom direktora buv Leonid Levitskij Institut vivchav problemi biologiyi i medicini sered yakih alergiyi gipertoniya rak imunitet patologiyi obminu rechovin starinnya ta prodovzhennya zhittya V instituti modelyuvali rozvitok zahvoryuvan na tvarinah ta vivchali mehanizmi yih viniknennya ta likuvannya Institut brav uchast u Vsesvitnij vistavci u Parizhi 1937 roku de otrimav Zolotu medal U 1940 roci v instituti pracyuvali taki viddili biofiziki zaviduvach Oleksandr Leontovich evolyucijnih funkcij zaviduvach porivnyalnoyi patologiyi zaviduvach Mikola Sirotinin patohimiyi zaviduvachka Nina Medvyedyeva eksperimentalnoyi patologiyi zaviduvach Mikola Goryev serologiyi zaviduvach Oleksandr Bogomolec eksperimentalnoyi onkologiyi zaviduvach Rostislav Kaveckij gematologiyi zaviduvachka N D Yudina Takozh buli nayavni 4 laboratoriyi eksperimentalnoyi morfologiyi zaviduvach Yevgen Tatarinov eksperimentalnoyi endokrinologiyi zaviduvach Vasil Komisarenko eksperimentalnogo raku zaviduvach Moyisej Magat ta rentgen kabinet zaviduvach Fedir Bogatirchuk Direktorom Institutu eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi MOZ u 1946 1953 roci buv Oleg Bogomolec 27 sichnya 1953 roku vijshla postanova Radi Ministriv URSR pro priyednannya institutu do Institutu klinichnoyi fiziologiyi AN URSR z utvorennyam Institutu fiziologiyi im O O Bogomolcya Institut fiziologiyi Visotnij korpus institutu zbudovanij u 1979 roci Institut fiziologiyi imeni O O Bogomolcya Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini zasnovanij rozporyadzhennyam Radi Ministriv SRSR vid 14 sichnya 1953 roku na bazi dvoh naukovo doslidnih zakladiv Institutu eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi Ministerstva ohoroni zdorov ya ta Institutu klinichnoyi fiziologiyi Akademiyi nauk URSR Direktorom novoutvorenogo Institutu fiziologiyi u 1953 1955 rokah buv obranij chlen korespondent AN URSR Anatolij Vorobjov Z 1956 po 1966 rik direktorom Institutu buv akademik Oleksandr Makarchenko U instituti na pochatkovomu etapi isnuvali taki viddili i laboratoriyi v vishoyi nervovoyi diyalnosti j trofichnih funkcij G Folbort 1953 1960 v travlennya A Vorobjov v biofiziki O Gorodeckij 1953 1964 u 1965 1967 sektor biofiziki v porivnyalnoyi fiziologiyi M Sirotinin 1956 1966 v krovoobigu j dihannya M Goryev 1953 1960 v klinichnoyi fiziologiyi V Ivanov 1953 1962 v nevrologiyi i nejrofiziologiyi O Makarchenko 1953 1979 v psihiatriyi j patologiyi vishoyi nervovoyi diyalnosti V Protopopov 1953 1957 v onkologiyi R Kaveckij 1953 1960 piznishe kompensatornih i zahisnih funkcij organizmu v endokrinologiyi V Komisarenko 1953 1965 v morfologiyi O Smirnova Zamkova 1953 1962 vikovoyi fiziologiyi Yu Spasokukockij kulturi tkanin O Timofeyevskij l elektrofiziologiyi D Voroncov 1956 1965 V 1966 2010 rokah Institut ocholyuvav akademik Platon Grigorovich Kostyuk Akademik Platon Kostyuk pochav strimko rozvivati novi naukovi napryami v sferi nejrofiziologiyi zastosovuyuchi najprogresivnishi metodi naukovih doslidzhen Otrimani rezultati publikuvalisya v najprestizhnishih mizhnarodnih naukovih vidannyah sho dozvolilo vivesti Institut na peredovij kraj svitovoyi nauki i zrobiti Institut vsesvitno vidomim naukovim zakladom Akademik P G Kostyuk stav zasnovnikom vitchiznyanoyi shkoli doslidnikiv v galuzyah nejrofiziologiyi molekulyarnoyi fiziologiyi ta klitinnoyi biofiziki U 1967 roci v instituti buli taki viddili fiziologiyi vishoyi nervovoyi diyalnosti Volodimir Troshihin 1966 1973 fiziologiyi nejrogumoralnih regulyacij fiziologiyi i biofiziki nervovoyi klitini elektrofiziologiyi nervovoyi sistemi Pilip Syerkov 1966 1988 fiziologiyi krovoobigu 1960 Moyisej Gurevich fiziologiyi dihannya obminu rechovin vikovoyi fiziologiyi Nina Lauer 1961 1973 patologiyi vishoyi nervovoyi diyalnosti Petro Biryukovich 1957 1978 patologiyi nejrogumoralnih regulyacij patologiyi gipo i giperoksichnih staniv M Sirotinin patologiyi krovoobigu porivnyalnoyi patologiyi eksperimentalnoyi terapiyi Yurij Spasokukockij zagalnoyi radiobiologiyi tkaninnoyi dozimetriyi radiacijnogo zahistu Krim togo isnuvala nizka laboratorij fizichnoyi i biologichnoyi himiyi nervovoyi klitini elektrofiziologiyi vegetativnoyi nervovoyi sistemi fiziologiyi pidkorkovih utvoren morfologiyi patomorfologiyi reanimaciyi fiziologichnoyi kibernetiki U 1985 roci v instituti pracyuvali akademik AN SRSR Platon Kostyuk 2 akademiki AN URSR Volodimir Skok ta Pilip Syerkov 3 chleni korespondenti AN URSR zokrema Oleg Krishtal 28 doktoriv nauk 125 kandidativ nauk V instituti diyali taki viddili zagalnoyi fiziologiyi nervovoyi sistemi 1958 Platon Kostyuk laboratoriya biohimiyi nervovoyi klitini 1972 Margarita Malisheva laboratoriya ultrastrukturi nervovoyi klitini 1978 V F Manyakov fiziko himichnoyi biologiyi klitinnoyi membrani 1982 Oleg Krishtal fiziologiyi vegetativnoyi nervovoyi sistemi 1971 Volodimir Skok nervovo m yazovoyi fiziologiyi 1969 Mihajlo Shuba fiziologiyi krovoobigu 1960 Moyisej Gurevich laboratoriya pidvodonoyi fiziologiyi 1975 Sergij Gulyar fiziologiyi stovburu mozku 1979 Yurij Limanskij laboratoriya fiziologiyi dovgastogo mozku 1979 M M Preobrazhenskij fiziologiyi spinnogo mozku 1982 K V Bayev laboratoriya modelyuvannya fiziologichnih procesiv 1970 B Ya Pyatigorskij fiziologiyi pidkorkovih struktur 1972 V A Cherkes Fiziologiyi kori golovnogo mozku 1966 Pilip Syerkov laboratoriya psihofiziologiyi 1979 V N Sinickij fiziologiyi vishoyi nervovoyi diyalnosti 1953 Valerij Storozhuk laboratoriya vishoyi nervovoyi diyalnosti lyudini 1985 Mikola Makarenko eksperimentalnoyi kardiologiyi 1972 Oleksij Mojbenko fiziologiyi dihannya 1974 Vadim Berezovskij z vivchennya gipoksichnih staniv 1934 Mikola Seredenko laboratoriya biogazodinamiki 1978 A G Misyura elbruska laboratoriya visokogirnoyi fiziologiyi 1985 Pavlo Biloshickij imunologiyi ta citotoksichnih sirovatok 1975 M V Ilchevich z vivchennya mehanizmiv fiziologichnoyi diyi mineralnih vod 1981 Mihajlo Yaremenko Za roki svoyeyi diyalnosti Institut stav zasnovnikom bagatoh naukovih napryamiv yaki prodovzhuyut rozvivatis v inshih ustanovah Ukrayini Na bazi institutu fiziologiyi im O O Bogomolcya AN URSR bulo stvoreno samostijni naukovi ustanovi Institut gerontologiyi AMN SRSR 1958 Institut problem onkologiyi im R Ye Kaveckogo AN URSR 1960 Institut endokrinologiyi ta obminu rechovin MOZ URSR 1964 Mizhnarodnij centr molekulyarnoyi fiziologiyi NAN Ukrayini 1992 2016 Robotu institutu z 1934 roku pidtrimuvala majsternya sho nadali vidililasya v okreme doslidno konstruktorske virobnictvo yaka stvoryuvala potribni naukovcyam priladi zokrema krutilni terezi kimografi manometri vakuumni nasosi lichilniki chasu stoli dlya shtuchnogo dihannya Ce virobnictvo u 1970 ti ta 1980 ti roki stvorilo cilu nizku priladiv dlya zapisu ta analizu elektrofiziologichnih yavish u zhivih organizmiv stereotaksichni priladi mehanizmi dlya stvorennya mikroelektrodiv tosho Pracivniki virobnictva buli nagorodzheni 1976 roku Derzhavnoyu premiyu URSR z nauki j tehniki Zaviduvachem virobnictva v 1935 1975 rokah buv Ruvin Polyak NagorodiU 1937 roci poperednik suchasnogo institutu Institut eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi bulo nagorodzheno Zolotoyu medallyu na Vsesvitnij vistavci u Parizhi dzherelo Za radyanskih chasiv Institut fiziologiyi bulo nagorodzheno 13 bereznya 1969 roku ordenom Trudovogo Chervonogo Prapora a v 1984 roci Pochesnoyu gramotoyu Verhovnoyi Radi Ukrayinskoyi RSR 2004 roku institut nagorodili Pochesnoyu gramotoyu Kabinetu Ministriv Ukrayini U 2018 roci Institut fiziologiyi bulo vidmicheno nagorodoyu Web of Science Award Ukraine yak najbilsh produktivnu ukrayinsku organizaciyu za kilkistyu naukovih prac opublikovanih u 2008 2017 rokah u galuzi nauk pro zhittya Vidomi naukovci Institutu fiziologiyiSuchasni Veselovskij Mikola Sergijovich Vojtenko Nana Volodimirivna Dosenko Viktor Yevgenovich Krishtal Oleg Oleksandrovich Sagach Vadim Fedorovich Skibo Galina Grigorivna Shuba Yaroslav MihajlovichNaukovci minulogo Direktori Bogomolec Oleksandr Oleksandrovich direktor institutu 1934 1946 Bogomolec Oleg Oleksandrovich direktor Institutu eksperimentalnoyi biologiyi i patologiyi 1946 1952 Kaveckij Rostislav Yevgenovich zaviduvach viddilu Institutu eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi 1931 1941 zastupnik direktora Institutu klinichnoyi fiziologiyi 1944 1946 direktor Institutu klinichnoyi fiziologiyi 1946 1953 Vorobjov Anatolij Markovich direktor institutu 1953 1955 Makarchenko Oleksandr Fedorovich direktor institutu 1956 1969 Kostyuk Platon Grigorovich zaviduvach viddilu zagalnoyi fiziologiyi nervovoyi sistemi 1958 2010 direktor institutu 1969 2010 Zaviduvachi viddilom Aleksyeyeva Irina Mikolayivna spivrobitnicya 1959 2011 zaviduvachka viddilu imunologiyi ta citotoksichnih sirovatok 1988 2011 Berezovskij Vadim Yakimovich zaviduvach viddilu klinichnoyi patofiziologiyi Voronij Yurij Yurijovich zaviduvach viddilennyam eksperimentalnoyi hirurgiyi Institutu eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi 1950 1953 Voroncov Danilo Semenovich zaviduvach viddilu zagalnoyi fiziologiyi 1956 1965 Goryev Mikola Mikolajovich zaviduvach viddilu eksperimentalnoyi patologiyi IEBP 1934 1953 krovoobigu i dihannya 1953 58 Gorodeckij Oleksij Opanasovich spivrobitnik institutu 1944 1967 zaviduvach laboratoriyi biofiziki 1953 1963 zaviduvach sektoru biofiziki i radiobiologiyi zaviduvach laboratoriyi fiziologiyi vidilnoyi sistemi 1960 1981 zaviduvach laboratoriyi krovoobigu Ivanov Vadim Mikolajovich zaviduvach viddilu klinichnoyi fiziologiyi 1953 1962 Ishenko Ivan Mikolajovich zaviduvach viddilu eksperimentalnoyi hirurgiyi IEBP 1933 36 1945 Kolpakov Yevgen Viktorovich spivrobitnik Institutu eksperimentalnoyi biologiyi i patologiyi 1932 1936 zaviduvach laboratoriyeyu porivnyalnoyi fiziologiyi 1936 1952 v o zastupnika direktora z naukovoyi chastini 1952 1957 Kolchinska Asya Zelikivna z 1946 roku na posadi molodshogo naukovogo spivrobitnika zaviduvachka laboratoriyi prikladnoyi fiziologiyi 1969 1976 zaviduvachka viddilu z vivchennya gipoksichnih staniv 1976 1982 Komisarenko Vasil Pavlovich Lauer Nina Volodimirivna starshij naukovij spivrobitnik viddilu psihiatriyi 1944 1945 zaviduvachka viddilu vikovoyi fiziologiyi 1961 1973 st n s konsul tant viddilu fiziologiyi gazoobminu 1973 74 zagalom u 1935 1974 Mojbenko Oleksij Oleksijovich starshij naukovij spivrobitnik viddilu biofiziki krovoobigu 1964 1974 zaviduvach viddilu eksperimentalnoyi kardiologiyi 1974 2007 sho u 2007 roci buv perejmenovanij u viddil zagalnoyi ta molekulyarnoyi patofiziologiyi 2007 2010 Protopopov Viktor Pavlovich naukovij spivrobitnik 1942 starshij naukovij spivrobitnik viddilu patofiziologiyi 1944 1945 zaviduvach viddilu psihiatriyi 1945 Syerkov Pilip Mikolajovich Sirotinin Mikola Mikolajovich starshij naukovij spivrobitnik viddilu patofiziologiyi 1943 1945 zaviduvach viddilu cherven 1941 1943 1944 zaviduvach laboratoriyi z vivchennya vplivu znizhenogo atmosfernogo tisku 1945 Skok Volodimir Ivanovich zaviduvach viddilu fiziologiyi vegetativnoyi nervovoyi sistemi 1971 2003 Smirnova Zamkova Oleksandra Ivanivna zaviduvachka viddilu patologichnoyi anatomiyi Institutu klinichnoyi fiziologiyi 1938 1953 zav laboratoriyeyu morfologiyi Institutu fiziologiyi 1953 1962 Spasokukockij Yurij Oleksandrovich zaviduvach viddilu eksperimentalnoyi terapiyi Strazhesko Mikola Dmitrovich zaviduvach viddilu klinichnoyi medicini 1941 1945 Tatarinov Yevgen Oleksandrovich zaviduvach grupi 1941 starshij naukovij spivrobitnik viddilu patofiziologiyi 1942 1945 Timofyeyevskij Oleksandr Dmitrovich zaviduvach grupi 1941 starshij naukovij spivrobitnik viddilu patofiziologiyi 1942 1945 zaviduvach laboratoriyi eksplantaciyi tkanin 1944 1954 Folbort Georgij Volodimirovich zaviduvach viddilu fiziologiyi vishoyi nervovoyi diyalnosti 1949 1960 Hilchenko Anton Yerofejovich starshij naukovij spivrobitnik viddilu psihiatriyi i patologiyi vishoyi nervovoyi diyalnosti 1956 1959 zaviduvach laboratoriyi vishoyi nervovoyi diyalnosti 1960 Shkabara Katerina Oleksiyivna zaviduvachka laboratoriyi fiziologichnoyi kibernetiki 1961 1969 Shuba Mihajlo Fedorovich aspirant 1954 1958 naukovij spivrobitnik laboratoriyi elektrofiziologiyi 1959 1967 zaviduvach viddilu krovoobigu 1967 1969 viddilu nervovo m yazovoyi fiziologiyi 1969 2007 naukovij spivrobitnik laboratoriyi fiziologiyi vidilnoyi sistemi zaviduvach viddilu eksperimentalnoyi balneologiyi 1981 1989 vodno solovogo obminu 1989 2004 Inshi Ajzenberg Oleksandr Abramovich st n s viddilu klinichnoyi medicini 1945 1949 Alpern Danilo Ovsijovich starshij naukovij spivrobitnik 1944 Arhangelskij Vitalij Mikolajovich starshij naukovij spivrobitnik 1945 1949 Bazilevich Ivan Viktorovich naukovij spivrobitnik 1934 1941 Berezancev Pilip Ivanovich starshij naukovij spivrobitnik Institutu eksperimentalnoyi biologiyi i patologiyi 1938 1949 Biloshickij Pavlo Vasilovich spivrobitnik 1961 1972 Vasilenko Volodimir Haritonovich starshij naukovij spivrobitnik viddilu klinichnoyi medicini 1941 1942 Dinaburg Ganna Davidivna starshij naukovij spivrobitnik 1934 1941 1945 1954 1973 Dyadyusha Galina Fedorivna spivrobitnicya Institutu eksperimentalnoyi biologiyi ta patologiyi 1931 1953 st n s Institutu klinichnoyi fiziologiyi 1943 1948 Zholos Oleksandr Viktorovich naukovij spivrobitnik viddilu nervovo m yazovoyi fiziologiyi 1981 2005 Ivashkevich Oleksandra Antonivna preparator starshij laborant molodshij naukovij spivrobitnik naukovij spivrobitnik starshij naukovij spivrobitnik viddiliv endokrinologiyi gipoksichnih ta giperoksichnih staniv fiziologiyi dihannya laboratorij visokogirnoyi fiziologiyi ta transplantaciyi organiv i tkanin 1959 1961 1967 1991 Korchak Chepurkivskij Ovksentij Vasilovich konsultant 1938 1943 naukovij spivrobitnik 1937 1941 Lur ye Oleksandr Yudimovich zaviduvach grupi z vivchennya diagnostichnogo ta prognostichnogo znachennya testiv na stan fiziologichnoyi sistemi spoluchnoyi tkanini 1941 1942 Magura Igor Silvestrovich doktor biologichnih nauk profesor akademik NAN Ukrayini Mankivskij Mikita Borisovich starshij naukovij spivrobitnik viddilu klinichnoyi nevrologiyi 1955 1959 Markelov Grigorij Ivanovich starshij naukovij spivrobitnik viddilu patofiziologiyi 1945 starshij naukovij spivrobitnik viddilu patofiziologiyi vchenij sekretar 1941 1945 Medvyedyeva Nataliya Borisivna starshij naukovij spivrobitnik viddilu patofiziologiyi 1941 1945 Medvyedyeva Nina Borisivna starshij naukovij spivrobitnik zaviduvach grupi viddilu patofiziologiyi 1934 1945 Mihnov Anatolij Lvovich starshij naukovij spivrobitnik viddilu patofiziologiyi 1944 1945 Polishuk Josip Adamovich starshij naukovij spivrobitnik viddilu patoanatomiyi ta viddilu psihiatriyi 1944 1950 Primak Fedir Yakovich starshij naukovij spivrobitnik viddilu klinichnoyi medicini 1937 1945 Puchkivska Nadiya Oleksandrivna naukova spivrobitnicya laboratoriyi viddilu eksperimentalnoyi i klinichnoyi oftalmologiyi 1941 Revuckij Yevgen Lvovich naukovij spivrobitnik 1954 1967 Strazhesko Dmitro Mikolajovich starshij naukovij spivrobitnik 1943 Posilannyahttp kyiv heritage com sites default files D0 9F D0 B0 D0 BC 20 D0 9A D0 B8 D1 94 D0 B2 D0 B0 20181 pdf Arhiv originalu za 27 serpnya 2013 Procitovano 7 sichnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Shuba Yaroslav M Perez Reyes Edward Lory Philippe Noebels Jeffrey 2008 T type calcium channels From discovery to channelopathies 25 years of research Channels 2 4 299 302 doi 10 4161 chan 2 4 6577 ISSN 1933 6950 Arhiv originalu za 7 sichnya 2014 Procitovano 7 sichnya 2014 PDF Arhiv originalu PDF za 7 sichnya 2014 Procitovano 7 sichnya 2014 Rasporyazhenie Soveta Ministrov SSSR ot 14 yanvarya 1953 g 839 r Moskva Postanova Kabinetu Ministriv Ukrayini 466 vid 12 08 92 Nakaz Ministerstva Kulturi i Mistectv Ukrayini 393 vid 15 06 99 Postanova Kabinetu Ministriv Ukrayini 1709 vid 19 12 2001 Svidotctvo Ministerstva Osviti i Nauki Ukrayini 40 vid 19 02 2009 Nakaz VAK Ukrayini 309 vid 19 06 2006 O V Palladin Akademiya nauk Ukrayinskoyi Radyanskoyi Socialistichnoyi Respubliki 1919 1944 1 sichnya 2019 u Wayback Machine Kiyiv Vid vo Akademiyi nauk URSR 1944 109 s s 78 83 D S Voroncov V M Nikitin P M Syerkov 1959 ta s 141 International Journal of Physiology and Pathophysiology Begell House 24 lipnya 2015 u Wayback Machine ros angl Arhiv originalu za 14 kvitnya 2021 Procitovano 22 chervnya 2021 NAUKOVA BIBLIOTEKA INSTITUT FIZIOLOGIYi IMENI O O BOGOMOLCYa NAN UKRAYiNI 14 sichnya 2021 u Wayback Machine Nacionalna biblioteka Ukrayini imeni V I Vernadskogo Postanova Prezidiyi pro uvikovichennya pam yati akademika P G Kostyuka 145 vid 11 05 2011 Institut fiziologii im A A Bogomolca AN USSR upor Zadorozhnij A G Kiyiv Naukova dumka 1986 56 s Nakaz Ministerstva Osviti i Nauki vid 01 11 2010 r 3035 L Licenziya 5299 Ministerstva Osviti i Nauki Ukrayini data vidachi 07 12 2010 r Spilna postanova Prezidiyi NAN Ukrayini ta kolegiyi Ministerstva Osviti Ukrayini Pro pogliblennya vzayemodiyi mizh NAN Ukrayini ta Minosviti Ukrayini 10s 1 4 259 vid 14 10 95 r Ugoda za pidpisom Rektora Nacionalnogo tehnichnogo universitetu Ukrayini Kiyivskij politehnichnij institut akademika NAN Ukrayini M Z Zgurovskogo ta Direktora Institutu fiziologiyi im O O Bogomolcya NAN Ukrayini akademika NAN Ukrayini P G Kostyuka vid 09 12 1999 r V M Danilova R P Vinogradova Nauka diplomatiya blagodijnist politika Sho spilnogo akademik Sergij Komisarenko 7 sichnya 2021 u Wayback Machine Ukrayinskij biohimichnij zhurnal 2008 2 S 7 48 Naukovi shkoli Institutu biohimiyi im O V Palladina NAN Ukrayini Arhiv originalu za 19 kvitnya 2018 Procitovano 13 kvitnya 2018 Sebta T Toponimichni perejmenuvannya v okupovanomu Kiyevi 9 serpnya 2014 u Wayback Machine Kiyiv i kiyani Materiali shorichnoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi Muzej istoriyi mista Kiyeva K Kij 2010 Vip 10 S 195 213 PDF Arhiv originalu PDF za 4 lipnya 2014 Procitovano 6 chervnya 2017 L M Yaremenko S V Starovojt O M Berezovskij V A Kuchmarenko 2007 ta 24 26 Zvit Institutu klinichnoyi fiziologiyi AN URSR pro robotu v evakuaciyi 7 lipnya 1944 r U kn Istoriya Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 1941 1945 Chastina 1 Dokumenti i materiali NAN Ukrayini Nac b ka Ukrayini im V I Vernadskogo In t arhivoznavstva In t ukr arheografiyi ta dzhereloznavstva im M S Grushevskogo Red kol O S Onishenko golov red ta in Uporyad L M Yaremenko S V Starovojt O M Berezovskij V A Kuchmarenko K NBUV 2007 808 c nedostupne posilannya z travnya 2019 s 265 266 L M Yaremenko S V Starovojt O M Berezovskij V A Kuchmarenko 2007 ta s 29 L M Yaremenko S V Starovojt O M Berezovskij V A Kuchmarenko 2007 ta s 133 L M Yaremenko S V Starovojt O M Berezovskij V A Kuchmarenko 2007 ta s 525 Zvitna dopovid vice prezidenta AN URSR akad O I Bileckogo pro robotu AN URSR u 1946 roci Gruden 1946 r sichen 1947 r U kn Istoriya Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 1946 1950 Chastina 1 Dokumenti i materiali NAN Ukrayini Nac b ka Ukrayini im V I Vernadskogo In t arhivoznavstva In t ukr arheografiyi ta dzhereloznavstva im M S Grushevskogo Red kol O S Onishenko golov red ta in Uporyad L M Yaremenko S V Starovojt O M Berezovskij V A Kuchmarenko K NBUV 2008 604 c 4 lipnya 2014 u Wayback Machine s 105 Usenko I B Levitskij Leonid Makarovich 8 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 784 s il ISBN 978 966 00 1028 1 P G Kostyuk V F Sagach V M Kiyenko M M Tkachenko Institutu fiziologiyi imeni O O Bogomolcya NAN Ukrayini 75 rokiv Fiziologichnij zhurnal 2009 T 55 vip 3 S 3 25 z dzherela 16 chervnya 2020 Procitovano 27 listopada 2019 L M Yaremenko S V Starovojt O M Berezovskij V A Kuchmarenko 2007 ta s 633 634 D S Voroncov V M Nikitin P M Syerkov 1959 ta s 140 T Araki M Ito P G Kostyuk O Oscarsson 1962 Injection of alcaline cations into cat spinal motoneurones Nature V 196 N 4861 P 1319 1320 P G Kostyuk D A Vasilenko 1968 Transformation of cortical motor signals in spinal cord Proc IhEE V 56 N6 P 1049 1058 Kostyuk PG Krishtal OA Pidoplichko VI Effect of internal fluoride and phosphate on membrane currents during intracellular dialysis of nerve cells Nature 1975 Oct 23 257 5528 691 3 Kostyuk PG Krishtal OA Pidoplichko VI 1977 Asymmetrical displacement currents in nerve cell membrane and effect of internal fluoride Nature 267 5606 70 72 Fedulova S A P G Kostyuk N S Veselovsky 1985 Two types of calcium channels in the somatic membrane of rat s DRG neurons Journal of Physiology Vol 359 pp 431 446 Istoriya AN URSR t 2 s 117 121 1967 Zvernennya Prezidenta AN URSR akad O O Bogomolcya do golovi RNK URSR M S Hrushova pro pershochergovi zahodi shodo uspishnogo vidnovlennya diyalnosti ustanov Akademiyi 1 lyutogo 1946 r U kn Istoriya Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 1946 1950 Chastina 1 Dokumenti i materiali NAN Ukrayini Nac b ka Ukrayini im V I Vernadskogo In t arhivoznavstva In t ukr arheografiyi ta dzhereloznavstva im M S Grushevskogo Red kol O S Onishenko golov red ta in Uporyad L M Yaremenko S V Starovojt O M Berezovskij V A Kuchmarenko K NBUV 2008 604 c 4 lipnya 2014 u Wayback Machine s 65 D S Voroncov V M Nikitin P M Syerkov 1959 ta s 143 P Kostyuk V Sagach V Kiyenko M Tkachenko Viznanij centr fiziologichnih nauk Institutu fiziologiyi imeni O O Bogomolcya NAN Ukrayini 75 rokiv Visnik Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 2009 Vip 5 S 50 52 Arhiv originalu za 20 grudnya 2016 Procitovano 13 kvitnya 2018 Delo 158 Perepiska I A Sokolyanskogo s A E Hilchenko 1946 1958 gg 18 zhovtnya 2017 u Wayback Machine ros Mihajlo Sergijovich Yaremenko do 80 richchya vid dnya narodzhennya 30 listopada 2020 u Wayback Machine Medichna gidrologiya ta reabilitaciya 2011 T 9 3 ukr Yurij Viktorovich Shapiro Vospominaniya o prozhitoj zhizni Chast pervaya 22 travnya 2017 u Wayback Machine ros DzherelaL M Yaremenko S V Starovojt O M Berezovskij V A Kuchmarenko 2007 O S Onishenko ta in red Istoriya Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 1941 1945 Chastina 1 Dokumenti i materiali PDF Kiyiv NAN Ukrayini Nac b ka Ukrayini im V I Vernadskogo In t arhivoznavstva In t ukr arheografiyi ta dzhereloznavstva im M S Grushevskogo s 808 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Yavne vikoristannya ta in u editor dovidka nedostupne posilannya z travnya 2019 P Kostyuk V Sagach V Kiyenko M Tkachenko Viznanij centr fiziologichnih nauk Institutu fiziologiyi imeni O O Bogomolcya NAN Ukrayini 75 rokiv Visnik Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 2009 Vip 5 S 50 52 N S Veselovskij Yu P Limanskij A N Shevko 2009 PDF Nejrofiziologiya NEUROPHYSIOLOGY 41 2 99 112 Arhiv originalu PDF za 30 listopada 2020 Schiermeier Quirin 2002 Ukranian science DIY Kiev style Nature 416 6882 675 676 doi 10 1038 416675a ISSN 0028 0836 angl D S Voroncov V M Nikitin P M Syerkov 1959 Narisi z istoriyi fiziologiyi na Ukrayini Kiyiv Vid vo AN URSR s 256