Володи́мир Петро́вич Філа́тов (рос. Владимир Петрович Филатов, псевдонім — «Воталіф»; 15 (27) лютого 1875, с. Михайловка, , Саранський повіт, Пензенська губернія, Російська імперія —30 жовтня 1956, Одеса, Українська РСР, СРСР) — радянський науковець, офтальмолог, хірург, винахідник, поет, художник, мемуарист, дійсний член Академії наук УРСР (з 1939 року) та Академії медичних наук СРСР (з 1944 року).
Засновник та перший директор, з 1936 року по 1956 рік, Інституту очних хвороб і тканинної терапії НАМН України. За весь період життя Філатов написав близько 460-ти наукових праць та монографій. Разом з тим, він займався громадською та політичною діяльністю — обирався делегатом Надзвичайного З'їзду Рад України, був депутатом Одеської міської Ради депутатів трудящих кількох скликань, депутатом Верховної Ради УРСР I, II, III та IV скликань, членом редакційної колегій багатьох журналів, відповідальним редактором періодичного видання . А також прославився захистом церковних пам'яток від наруги правлячим режимом.
Герой Соціалістичної Праці, кавалер чотирьох орденів Леніна, ордену Трудового Червоного Прапора та ордена Вітчизняної війни 1 ступеня, лауреат Сталінської премії, а також нагороджений низкою медалей.
Біографія
Перші роки
Володимир Петрович Філатов народився 15 (27) лютого 1875 року у російському селі Михайловка, , Саранського повіту, Пензенської губернії (нині Лямбірський район, Республіки Мордовії) у родині земського лікаря Петра Федоровича Філатова. Він був високоосвіченим медиком, працював у і був фахівцем з хірургії та очних хвороб. Сім'я Філатових походила із збіднілих дворян та була майже вся задіяна у медицині — чотири з шести братів Петра Федоровича були лікарями, а інші досягли немалих успіхів у своєму житті: Михайло — був інженером, Абрам — акушер-гінеколог, Нил — талановитий педіатр, основоположник педіатрії Російської імперії, Федір — успішний земський лікар, Борис — вдалий юрист та Микола, також відомий лікар. У 1882 році разом з родиною Володимир переїхав до Симбірська (нині Ульяновськ).
![]() | Він приголомшливо описував побут малопомісних дворян, до яких, власне, належав. Батько Володимира Петровича працював земським лікарем і жив у селі Михайлівці Саранського повіту Пензенської області, куди Філатов їздив щорічно у відпустку. Було цікаво читати та слухати його розповіді, тому що про життя дворян ми практично нічого не знали. Нам вони здавалися прибульцями з іншої планети. Оригінальний текст (рос.) Он потрясающе описывал быт мелкопоместных дворян, к которым, собственно, и относился. Отец Владимира Петровича работал земским врачом и жил в селе Михайловка Саранского уезда Пензенской области, куда Филатов ездил ежегодно в отпуск. Было интересно читать и слушать его рассказы, потому что о жизни дворян мы практически ничего не знали. Нам они казались людьми, прибывшими с другой планеты. | ![]() |
— Згадувала в подальшому учениця Філатова — Надія Пучківська, |
Можливо батько, працюючи у земській лікарні, пробудив у синові любов до медицини. 1892 року юнак закінчив місцеву [ru]. Отримавши блискучу освіту, як і більшість талановитих людей, Володимир був особистістю неординарною та багатогранною. Писав вірші та картини, займався музикою та філософією, володів кількома іноземними мовами. Улюбленим заняттям молодика на літніх канікулах був живопис і поезія, але він вирішив присвятити себе медицині, а саме офтальмології. Вважається, що Філатов вибрав галузь медицини, коли якось побачив сліпого чоловіка, який йшов із паличкою та простукував нею свій шлях. Філатов був вражений й інстинктивно вигукнув: «Кожна людина повинна бачити сонце!». Згодом ця фраза стала девізом інституту, який відкрив в Одесі науковець.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDA1cGJGOUdhV3hoZEc5MkxtcHdaeTh4T0RCd2VDMU9hV3hmUm1sc1lYUnZkaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Дядько Володимира, Нил Федорович — видатний науковець-педіатр, очолював кафедру Імператорського московського університету (нині Московський державний університет імені М. В. Ломоносова), саме за його порадою колишній студент гімназії поступив на медичний факультет того ж університету (нині Перший Московський державний медичний університет імені І. М. Сєченова). Тоді серед викладачів університету була низка видатних науковців: кафедру очних хвороб очолювали одні з найкращих офтальмологів того часу — [ru] та [ru], курс внутрішніх хвороб читали [ru] та [ru], хірургію — Микола Скліфосовський та Олександр Бобров, педіатрію — Нил Філатов, фізіологію — Іван Сєченов, анатомію — [ru], а фізику — Олександр Столєтов. У студентські роки Володимир, приїжджаючи додому на канікули, працював під керівництвом батька у земській лікарні, допомагаючи йому під час амбулаторного прийому хворих та асистуючи при операціях. У Симбірську молодий студент вперше близько познайомився зі стражданнями хворих, які втрачають зір, і корисною практичною роботою лікаря-окуліста, на прикладі свого батька. Серед студентів університету Філатов мав славу лідера, писав наукові праці та зробив свої перші наукові відкриття. У ті ж часи він зацікавився проблемою допомоги хворим, які втратили зір через більмо.
По закінченню університету з відзнакою у 1897 році, за пропозицією Адріана Крюкова, юнак деякий час працював ординатором університетської очної клініки (у 1897—1902 роках). З 1899 року по 1905 рік Філатов працював ординатором Московської очної лікарні, під керівництвом професора .
Одеса
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5THlWRU1DVTVNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRVjhsUkRBbFFqWWxSREFsUWpnbFJERWxPRElsUkRBbFFrSWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUU0SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKREpVUXhKVGhHSlVRd0pVSkJKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeTFmSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd6SlVReEpUZ3lKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1GOGxSREFsUWpjbFJEQWxRamdsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJEQWxRamt1YW5Cbkx6STNOWEI0TFNWRU1DVTVNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRVjhsUkRBbFFqWWxSREFsUWpnbFJERWxPRElsUkRBbFFrSWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUU0SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKREpVUXhKVGhHSlVRd0pVSkJKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeTFmSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd6SlVReEpUZ3lKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1GOGxSREFsUWpjbFJEQWxRamdsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJEQWxRamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У 1903 році на запрошення професора Сергія Головіна Філатов переїхав до Одеси, щоб почати працювати ординатором у клініці при Одеському університеті. У новому місті він поселився на вулиці Гоголя, за деякими даними з 1905 року розпочав військову службу у царській армії. Та вже наступного року став асистентом кафедри, а у 1908 році захистив, присвячену батьку, докторську дисертацію на тему «Вчення про клітинні отрути в офтальмології». Це велике дослідження, більш ніж на 400 сторінок було присвячене й цитотоксичним сироваткам. 1909 року молодий доктор медицини отримав приват-доцентський курс. А з 1911 року, після від'їзду Головіна до Москви, очолив кафедру очних хвороб Одеського університету (нині — Одеський національний медичний університет), якою керував до 1956 року. Окрім того, з того ж року, будучи вже професором, Філатов був беззмінним головою Одеського офтальмологічного товариства, де неодноразово виступав з доповідями, впливаючи на наукову думку місцевих окулістів. Вже як професор Володимир Петрович приділяв багато уваги викладанню очних хвороб студентам і практикуючим лікарям. Він ретельно готувався до лекцій, сам малював плакати, таблиці та схеми для кращого їхнього сприйняття.
28 лютого 1912 року здійснилася заповітна мрія Володимира Петровича — він зробив першу операцію з [en] методом повної наскрізної кератопластики. Але операція пройшла невдало. Через два роки він зробив другу таку ж операцію з такими ж результатами. Багато років було витрачено на безперервні пошуки, роздуми, сумніви, кропітку та напружену працю.
1913 року науковець запропонував новий метод вимірювання внутрішньоочного тиску — , а вже через кілька місяців помер його батько — Петро Федорович. У 1914 році Володимир Петрович винайшов (а у 1917 році опублікував) ефективний метод та спосіб пластики за допомогою круглого стебла, який виявився найціннішим внеском у сучасну відновну хірургію та здобув широке визнання хірургів як «філатовське кругле стебло». За допомогою методу круглого стебла, запропонованого ним для пластичних операцій відновлювальної хірургії, було позбавлено від страждань безліч людей, які отримали важкі травми під час Першої світової війни, в результаті чого у них утворилися жахливі дефекти обличчя та інших частин тіла. Ще в період ординатури у професора Адріана Крюкова, молодий науковець працював над оволодінням методик дослідження очей під керівництвом професора Головіна та одночасно вивчав основи патологічної анатомії очей у професора [ru]. У той самий час Філатов написав дві свої перші наукові роботи, присвячені опису цікавих випадків вроджених аномалій очей.
За даними [ru] на початок 1920-х років у Радянському Союзі налічувалося 238 тисяч сліпих, половина з яких були хворі на більмо. Розвиваючи сміливі думки про пересадку рогівки, Філатов з натхненням представляв їх своїм керівникам, розкриваючи перед ними привабливі перспективи, пов'язані зі своєю ідеєю. Вирішивши це питання, наука збагатилася б ще одним блискучим досягненням. 1924 року він розробив метод повної (а у 1927—1938 роках — часткової) наскрізної кератопластики, для чого спроектував спеціальні медичні інструменти. На відміну від колишньої спроби, цього разу операція пройшла успішно. Однак проблема пересадки рогівки вважалася на той час зовсім безперспективною, тому смілива ідея молодого лікаря не знайшла підтримки у науковому світі. Він продовжував роботу у клініці, уважно вивчаючи різні форми захворювання очей, розвивав і вдосконалював свою оперативну техніку. Сам Володимир Петрович писав, що у ті роки не було ні дня, ні ночі, коли б він не думав над цією проблемою. Згодом, професор ввів у медицину новий ефективний принцип лікування — , якій присвятив 20 років свого життя. Цей метод знайшов широке застосування в лікуванні не лише очних хвороб, а й ряду загальних захворювань, які раніше вважалися невиліковними, а також у різних галузях медицини, ветеринарії та навіть у народному господарстві.
Серед знайомих офтальмолога були й дивом вцілілі у роки революції колишні офіцери царської армії, які перейшли на бік радянської влади. Буваючи один у одного в гостях, на дачі, а також під час прийому у лікарні друзі та знайомі минулих років, як і колись, обмінювалися думками та практично нічого не значущими розмовами, в яких могли промайнути й антирадянські ноти. Ці обставини дозволили Об'єднаному державному політичному управлінню відкрити у 1930 році чергову справу про «Військово-офіцерські організації», до складу якої були ними ж включені не тільки колишні військові, але й ряд професорів вузів Одеси, деякі з них з часом були розстріляні. 20 лютого 1931 року професора Філатова арештували органи ОГПУ за звинуваченням в участі у «контрреволюційній військово-офіцерській організації». Він пробув у в'язниці 2 місяці, протягом яких зазнав тяжких фізичних та психічних травм, хоча, на відміну від інших в'язнів, з науковцем поводились обережно. Вважається, що віддаленість області наукових досліджень Володимира Петровича від політики свідчить про те, що його тортурам, можливо, не піддавали. Під час допиту Філатов писав багато заяв, спочатку обмовляючи себе, надіючись, що так можна закінчити нестерпні психологічні тортури, а потім спростовуючи свої покази:
![]() | До практичної політики я був байдужий, задовольнявся лише літературою. Лютневу революцію я вітав, як і Тимчасовий уряд. Результати Установчих зборів, в сенсі встановлення способу правління, я вважав задовільними. Перехід влади до більшовиків я не міг охопити моїм настроєм. Мені здавалося, що це занадто сильний зсув. Боротьба з владою більшовиків Добровольчої армії генерала Корнілова викликала співчуття. Коли радянська влада остаточно встановилася в Одесі, то я прийняв її як факт з великою часткою тривоги. Оригінальний текст (рос.) К практической политике я был равнодушен, довольствовался лишь литературой. Февральскую революцию я приветствовал, как и Временное правительство. Результаты Учредительного собрания, в смысле установления способа правления, я считал удовлетворительными. Переход власти к большевикам я не мог охватить моим настроением. Мне казалось, что это слишком сильный сдвиг. Борьба с властью большевиков Добровольческой армии генерала Корнилова вызывала сочувствие. Когда советская власть окончательно установилась в Одессе, то я принял ее как факт с большой долей тревоги. | ![]() |
— Філатов. 27 лютого 1931, |
Але все ж таки професору довелося обмовити себе та визнати себе винним у причетності до «контерреволюційних» організацій:
![]() | З самого початку Радянської влади я не був її прихильником. Для мене не були прийнятні як головні її політичні засади, так і та крутість заходів, якими вона проводила у життя своє будівництво. Невдоволення, яке я відчував при вигляді тієї ломки, яку доводилося переживати близькому мені класу інтелігенції, спонукало мене до мрій про інтервенцію. У таких настроях я дав Радкевичу у 1923 році згоду на оформлення ідеї влаштування Громадського Комітету безпеки, який повинен був взяти в своє відання цивільну владу в Одесі після перевороту. У 1930 році (або у 1929 році) я отримав пропозицію бути членом Комітету безпеки від В.А.Бернадского, на що я погодився. У моєму злочині я рішуче каюсь і абсолютно роззброююсь по відношенню до Радянської влади. Визнаючи мою провину, я прошу пощадити мене і пробачити мені мій злочин. Я даю тверду обіцянку відтепер раз і на завжди відмовитися від політичних задумів і заходів проти Радянської влади і принести всі свої знання і досвід на користь будівництва Радянської держави. Оригінальний текст (рос.) С самого начала Советской власти я не являлся ее сторонником. Для меня не были приемлемы как главные ее политические основания, так и та крутость мер, которыми она проводила в жизнь свое строительство. Недовольство, которое я испытывал при виде той ломки, которую приходилось переживать близкому мне классу интеллигенции, побуждало меня к мечтам об интервенции. В таких настроениях я дал Радкевичу в 1923 году согласие на оформление идеи устройства Общественного Комитета безопасности, который должен был взять в свое ведение гражданскую власть в Одессе после переворота. В 1930 году (или в 1929 году) я получил предлождение быть членом Комитета безопасности от В.А.Бернадского, на что я согласился. В моем преступлении я решительно раскаиваюсь и совершенно разоружаюсь по отношению к Советской власти. Признавая мою вину, я прошу пощадить меня и простить мне мое преступление. Я даю твердое обещание отныне раз навсегда отказаться от политических замыслов и мероприятий против Советской власти и принести все свои знания и опыт на пользу строительства Советского государства. | ![]() |
— Філатов. 20 квітня 1931, |
Того ж дня ДПУ УРСР постановив відпустити науковця під підписку про невиїзд.
В очній клініці Одеського університету Володимир Філатов почав свої роботи щодо пересадки рогівки при більмах. Тут вперше у світі 6 травня 1931 року він використав рогівку трупного ока, збереженого в умовах зниженої температури, під час операції пересадки і цим розв'язав проблему матеріалу для кератопластики. Він розробив засіб консервації рогівки у вологій камері при температурі +4°С. Володимир Петрович вдосконалив техніку операції часткової наскрізної кератопластики, що поліпшило доступ для виконання. Кератопластика перестала бути клінічним експериментом і стала дієвим засобом повернення зору сліпим з більмами. Вирішення проблеми донорської рогівки поклало початок широкому впровадженню кератопластики у практику та принесло Володимиру Петровичу величезну популярність. Звідусіль хворі з більмами потяглись в Одесу — до Філатова. У 1931—1932 роках науковець створив при Одеській очній клініці першу в СРСР станцію очної швидкої допомоги та протиглаукомний диспансер.
1933 року було проведено дослідження лікувальних властивостей при зниженій температурі тканин та біогенних стимуляторів, які були піддані консервації. Це стало основою для створення дослідником нового методу лікувальної медицини — тканинної терапії, яка згодом дістала широке впровадження у практику охорони здоров'я та ветеринарії. Того ж року на засідання в Московській очній клініці одеський науковець приїхав у супроводі чотирьох пацієнтів. На той час хірург прооперував 96 сліпих очей, з яких 24 після операції стали бачити. Пред'явивши на з'їзді живі докази свого методу, серед яких були люди, які до операції мали 1-5 % нормального зору, а після — 70-100 %, науковець здобув славу та визнання як талановитий офтальмолог і хірург. За розробку методів пересадки рогівки та тканинної терапії 1941 року Філатов був удостоєний сталінської премії.
У середині 1930-х років стара клініка очних хвороб медичного інституту не могла вже обслуговувати хворих, які приїжджали з різних куточків країни, а маленька лабораторія не могла вмістити всіх працівників. Окрім того широкий розвиток досліджень та робіт із проблем офтальмології вимагав розширення клінічної та лабораторної бази. Тому з ініціативи Володимира Петровича 1936 року постановою Уряду СРСР № 632 був організований Інститут експериментальної офтальмології (нині Інститут очних хвороб і тканинної терапії імені В. Філатова АМН України), який він і очолював з 1936 року до самої смерті. Перші два роки, не маючи ще власної бази, інститут містився в одній з будівель 2-ї клінічної лікарні, яка ніяк не могла вмістити всіх хворих, бажаючих оперуватися у відомого офтальмолога і лікарів, які прагнули зайнятися науковою роботою під його керівництвом. У 1939 році була закінчена споруда двох триповерхових корпусів і ряду підсобних будівель інституту. Завдяки енергії свого керівника, інститут швидко перетворився на одну з найкращих офтальмологічних установ СРСР.
Ташкент
У роки німецько-радянської війни робота інституту була перервана. Володимира Петровича з частиною його учнів евакуювали до П'ятигорська, де вони працювали у евакошпиталі № 2172, а потім — до Ташкента, де, на базі евакошпиталя № 1262, був відновлений Наказом Уряду СРСР, у скороченому обсязі — «Український інститут очних хвороб». Будучи директором інституту, науковець одночасно був головним консультантом зазначеного шпиталю. У шпиталі перебували тяжко поранені з ушкодженнями очей, нерідко втративши зір на єдиному оці. Будучи віртуозним хірургом, Філатов робив різні оптичні операції, а у хворих з особливо грубими більмами проводив операції наскрізної пересадки рогівки. Поранення очей, як правило, поєднувалися з тяжкими ушкодженнями повік, орбіти ока, а нерідко і лиця. У таких випадках добре служив запропонований ним раніше метод пластики.
У 1942 році Філатов у Ташкенті домагався відновлення Одеського інституту очних хвороб на базі головного евакошпиталю. Більше того, Володимир Петрович вже склав план наукових досліджень на 1943 рік. Такі звіти він розіслав своїм учням і просив, щоб йому відповіли.
Всі свої сили талановитий теоретик та хірург витрачав на лікування військових Червоної Армії, невтомно впроваджуючи свої методи лікування в роботу шпиталю. Протягом війни всі ці роботи сприяли поширенню запропонованих ним методів тканинної терапії і послужили якнайшвидшому відновленню здоров'я поранених та інвалідів війни. За цей період Філатовим було опубліковано більше 200 наукових праць і монографій, було зроблено понад 40 доповідей.
Повернення до Одеси, останні роки і смерть
Прощай, Земля! Настало время |
30 вересня 1944 року Володимир Петрович разом із співробітниками інституту повернувся до Одеси і взявся за відновлення зруйнованих та спустошених будівель, де вони працювали. Повернувшись до міста, академік переїхав на Приморський бульвар, а згодом жив у . За один рік вдалося відновити частину інституту, розгорнути 120 ліжок та 6 лабораторій. А вже 1946 року академік здійснив ще одну свою мрію — випустив , і був його першим головним редактором. Того ж року Філатов почав читати лекції у Первомайському медичному училищі. Там він пропрацював до 1953 року.
Повоєнні роки принесли Філатову справжнє визнання далеко за межами Радянського Союзу. Хворі та поранені прагнули потрапити на прийом до професора. У чергу на його прийом у поліклініці хворі ставали з вечора, а для консультацій з найважчими хворими доктор виділяв кілька годин три рази на тиждень. За словами його учнів, навіть безнадійним хворим він ніколи не казав «Ні», стверджуючи, що відбирати віру у хворого — великий гріх. Тому постійно казав: «…може бути, адже наука розвивається». Вважаючи, що офтальмолог, який не володіє скальпелем, не може бути добрим фахівцем, Володимир Петрович приділяв багато уваги хірургічній підготовці своїх учнів. Майстерно виконуючи найбільш складні й тонкі очні операції, він щодня передавав свої навички учням. За півстоліття діяльності Філатова ним особисто було проведено кілька тисяч операцій.
Символічним є випадок, коли 15 липня 1950 року в Одесі проходило урочисте засідання з нагоди 75-річчя академіка Філатова і присвоєння йому звання Героя Соціалістичної Праці, ювілярові порадили розпочати свій виступ з подяки партії та уряду за високу нагороду, але академік розпочав зі слів про надихаючий вплив своїх родичів — Ніла та Петра Філатових.
Останні роки життя Володимир Філатов провів у квартирі на Пролетарському бульварі (нині Французький бульвар). Помер Володимир Петрович Філатов 30 жовтня 1956 року від крововиливу в мозок. Похований на Другому Християнському цвинтарі Одеси. У подальшій розробці його наукових ідей та збереженні традицій «філатовської школи» велику роль зіграла його учениця — академік Надія Олександрівна Пучківська, яка у 1956—1985 роках очолювала інститут.
Творчість
Володимир Філатов був не тільки науковцем, а й лікарем-клініцистом, блискучим хірургом, обдарованим педагогом, талановитим художником, цікавим оповідачем та веселим співрозмовником. Відомо, що він багато часу приділяв написанню своїх мемуарів. Навесні він виходив до берегової лінії Одеси в Аркадію та на Малий Фонтан, де малював етюди. Були у нього і віршовані рядки, які Володимир Петрович підписував анаграмою — «Воталіф» («Філатов» навпаки). Один з віршів, написаний його рукою, зберігається в будинку-музеї Антона Павловича Чехова в Ялті, де Володимир Петрович часто бував на запрошення дружини видатного російського письменника Марії Павлівни Чехової.
Наукова діяльність
Наукова діяльність Філатова була його постійною та напруженою працею протягом всього життя. Так, протягом перших 20 років своєї діяльності він опублікував 12 наукових праць, потім, вже після 1917 року — ще 250. За весь період життя ним було написано близько 460-ти наукових праць та монографій. Першим великим відкриттям, зробленим Володимиром Петровичем, був метод пластики на круглому стеблі, який завоював всесвітнє визнання. Полягає цей метод у тому, що при пластичній операції створюється «стебло» зі шкіри, живий шкірний клапоть та пересаджується на пошкоджену частину тіла.
Найбільшим досягненням науковця є розроблений ним новий метод лікування — тканинна терапія. Він полягає у тому, що шматки тканини, відокремлені від людського тіла, а також листя рослин, особливо алое, збережені в умовах, які є несприятливими для існування (тканини на холоді, листя у темряві), але не вбивають їх, піддаються біохімічній перебудові. Вона супроводжується накопиченням у цих тканинах особливих речовин (біогенних стимуляторів), які мають лікувальні властивості. Тканинна терапія ефективно допомагає у боротьбі з різними хворобами очей, у боротьбі зі шкірними, внутрішніми, нервовими та іншими захворюваннями.
У 1939 році Філатов був обраний дійсним членом АН Української РСР, а у 1944 році — академіком АМН СРСР. Філатов заснував і був беззмінним керівником науково-дослідного експериментального інституту очних хвороб і тканинної терапії на Французькому бульварі, який ще за його життя отримав його ім'я; запропонував власні методи лікування глаукоми, трахоми, травматизму в офтальмології тощо; винайшов багато оригінальних офтальмологічних інструментів; заснував і редагував в Одесі ; довгий час очолював «Одеське офтальмологічне товариство».
У 1950 році румунський професор дерматовенерології Ясського університету медицини та фармації [ro] номінував Володимира Філатова на Нобелівську премію за праці з фізіології та медицини, за створення методу пересадки рогівки ока.
Бібліографія
Філатов опублікував багато праць, у тому числі:
- Учение о клеточных ядах в офтальмологии (1908).
- Круглый стебель в офтальмологии / В. П. Филатов. — М. : Медгиз, 1943. — 28 с. — (Восстановительная хирургия ; вып. 2).
- Оптическая пересадка роговицы и тканевая терапия / В. П. Филатов. — М. : Медгиз, 1945. — 231 с., 6 л. ил. : ил.
- Возвращение зрения: Стенограмма публичной лекции, прочит. в Центр. лектории О-ва в Москве / В. П. Филатов. — Всесоюз. о-во по распространению полит. и науч. знаний. — Москва: [Правда (тип. им. Сталина)], 1950 . — 39 с. : ил.
- Мои пути в науке / В. П. Филатов. — Одесса: Одес. обл. изд-во, 1955. — 160 с.
- Тканевая терапия: (Учение о биогенных стимуляторах): Стенограмма публичных лекций, прочит. для врачей… / Герой Соц. Труда лауреат Сталинской премии акад. В. П. Филатов. — 3-е изд., доп. — М. : Знание, 1955. — 64 с. : ил.; 22 см. — (Серия 3 / Всесоюз. о-во по распространению полит. и науч. знаний ; № 32, 33).
- Операции на роговой оболочке и склере (1960).
- Избранные труды: в 4 т. / В. П. Филатов ; [ред. кол.: Р. Е. Кавецкий (пред.) и др.] ; Акад. наук УССР. — Киев: Изд-во Акад. наук УССР, 1961.
- Научное познание и мир человека / В. П. Филатов. — М. : Политиздат, 1989. — 269,[1] с.
- Случай нескольких врожденных аномалий со стороны глаз. [Соч.] Врача В. Филатова / В. П. Филатов. — Киев: Лито-тип. т-ва И. Н. Кушнерев и К°, Киев. отд., 1898. — 8 с. : ил.
Громадська діяльність
![]() ![]() | |||
---|---|---|---|
1-го скликання | |||
1938 | — | 1947 | |
2-го скликання | |||
1947 | — | 1951 | |
3-го скликання | |||
1951 | — | 1955 | |
4-го скликання | |||
1955 | — | 1956 |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE1THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1JTMGxSREFsT1VZbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWtVbFJEQWxRakVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRallsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd1h5VkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ05GOGxSREVsT0RFbFJEQWxRamNsUkRBbFFqQWxSREFsUWpRbFJEQWxRamhmTFY5d1lXNXZjbUZ0YVc4dWFuQm5MekkyTlhCNExTVkVNQ1ZCTVNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNSUzBsUkRBbE9VWWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpFbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpZbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUV4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dYeVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNORjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWpjbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpoZkxWOXdZVzV2Y21GdGFXOHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Попри свою безпартійність, академік Володимир Філатов вів значну громадсько-політичну діяльність. Він обирався депутатом Верховної Ради УРСР 1-го (1938—1947), 2-го (1947—1951), 3-го (1951—1955) та 4-го скликань (1955—1959). Все життя науковець був вельми релігійним та домагався збереження релігійних пам'яток в Одесі. Окрім того листувався з багатьма релігійними діячами свого часу:
![]() | Я нерідко замислююся над питанням про те, чому життя моє таке довге. Ймовірно мені потрібно ще попрацювати на землі або над наукою, або над самим собою. Думаю, що швидше — останнє. Але це для мене важче, ніж наука. Мій душевний стан можна охарактеризувати словами сотника: вірю, Господи, поможи моєму невірству! І я погано вмію перевиховувати самого себе, своє тіло земне, а воно і в мої роки все ще піддається спокусам і грішним бажанням. Звідси і моє вічне невдоволення собою. Нерідко прошу Господа про зцілення та часто перебуваю у зневірі, повертаючись на старі навички. Наукова творчість у мене залишається, але хіба вона врятує мене, якщо я не буду очищений душевно! Оригінальний текст (рос.) Я нередко задумываюсь над вопросом о том, почему жизнь моя так продлена. Вероятно мне нужно еще поработать на земле либо по науке, либо над самим собой. Думаю, что скорее — это последнее. Но это для меня труднее, чем наука. Мое душевное состояние можно охарактеризовать словами сотника: верю, Господи, помоги моему неверию! И я плохо перевоспитываю самого себя, свое тело земное, а оно и в мои годы все еще подвергается искушениям и грешным желаниям. Отсюда и мое вечное недовольство собою. Нередко прошу Господа об исцелении и часто пребываю в унынии, возвращаясь на старые навыки. Научное творчество у меня остается, но разве оно спасет меня, если я не буду очищен душевно! | ![]() |
— Лист до Архієпископа Луки, |
1936 року за часів руйнування церков у СРСР одеський Спасо-Преображенський кафедральний собор було розграбовано, а потім розібрано по камінчику. Після цього більшовицька влада міста вирішила влаштувати на місці Собору розважальне місце, а на місці головного вівтаря планувалося розмістити громадський туалет. І лише заступництво академіка Філатова врятувало місце від наруги — на місці вівтаря встановили фонтан з великою мармуровою вазою у вигляді квітки («вазою Філатова», як її прозвали згодом). Після відновлення Собору у 2005 році цей фонтан був перенесений на місце першого міського фонтану на Соборній площі.
Разом з тим, Філатов проводив велику громадську роботу — обирався делегатом Надзвичайного З'їзду Рад України, був депутатом Одеської міської Ради кількох скликань, членом редколегій багатьох журналів. В Одесі під його керівництвом проводилися з'їзди офтальмологів УРСР.
Нагороди та почесні звання
За наукові та лікарські досягнення Володимир Петрович був удостоєний високих державних нагород і титулів:
- дійсній член АМН СРСР і АН УРСР;
- звання Героя Соціалістичної Праці (15 липня 1950 року);
- кавалер чотирьох орденів Леніна;
- кавалер ордена Трудового Червоного Прапора;
- кавалер ордена Вітчизняної війни 1-го ступеня;
- лауреат Сталінської премії (1941 рік);
- та нагороджений низкою медалей:
Вшанування пам'яті
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkzTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlVeU55VkVNU1U0UmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRVjhsUkRBbFFqSWxSREFsUWpnbFJEQWxRalFsUkRBbFFqQWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrVWxSREFsUWtNbFJERWxPRE5mSlVRd0pVSkZKVVF4SlRnMEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkRKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXhKVGd6WHlWRU1DVTVNaTVmSlVRd0pUbEdMbDhsUkRBbFFUUWxSREVsT1RZbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREVsT0RNdWFuQm5MekkyTlhCNExTVkVNQ1U1UmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1F5VXlOeVZFTVNVNFJpVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVY4bFJEQWxRaklsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpRbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREVsT0ROZkpVUXdKVUpGSlVReEpUZzBKVVF4SlRneUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXdKVUpESlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF4SlRnelh5VkVNQ1U1TWk1ZkpVUXdKVGxHTGw4bFJEQWxRVFFsUkRFbE9UWWxSREFsUWtJbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRFbE9ETXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
23 листопада 1956 року Вчена рада Інституту ухвалила рішення про увічнення пам'яті першого його директора. На фронтоні будівлі інституту було встановлено дошку із написом: «науково-дослідний інститут очних хвороб і тканинної терапії імені академіка В. П. Філатова», а в його робочому кабінеті був створений кабінет-музей академіка Філатова, де і сьогодні все зберігається в такому ж вигляді, яким і було за його офтальмолога.
У 1961 році Рада Міністрів СРСР заснувала «За найкращу роботу з офтальмохірургії та пластичній хірургії». Першою цієї премії була удостоєна учениця Філатова — Надія Олександрівна Пучківська за монографію «Пересадка рогової оболонки при ускладнених більмах». Наступного 1962 року було випущено поштову марку із зображенням академіка.
Працівники інституту глибоко поважають і шанують свого вчителя. Пишаються його віршами, поемами, художніми творами, які реставровані і виставлені в музеї інституту та садибі-музеї Володимира Філатова. В Одесі відкрито три меморіальні дошки на будинках, де він жив і працював, перед головним корпусом інституту встановлено пам'ятник. Окрім того на честь академіка названо астероїд № 5316, який відкрила Людмила Карачкіна 21 жовтня 1982 року у Кримській астрофізичній обсерваторії, а також вулиці у Києві, , Краматорську, , , , рідному селі та в Ульяновську. У 2005 року Національний банк України випустив ювілейну монету, присвячену науковцю, на аверсі якої зображено стилізовану схему оптичної системи ока людини, а на реверсі викарбувано портрет офтальмолога.
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | |
Марка 1962 року | Меморіальна дошка, присвячена Філатову на будинку Шемякіна | Погруддя на Алеї вчених медичної академії у місті Дніпро |
Цікаві факти
- Філатов часто листувався зі своїми пацієнтами, які мешкали по всьому світу, тому іноді в Одесу приходили листи з неймовірними адресами: «Одеса. Зав. міської поліклініки Філатову В. П.»; «Одеса. Академія мед. наук. Філатову»; «Одеса. Поліклініка очних операції»; «Одеса. Поліклініка біля Чорного Моря»; «Одеса. Головному фельдшеру по очах»; «Чорне Море. Філатову» і т. д..
- Володимир Філатов вчився у тій самій гімназії, де вчилися Володимир Ульянов, Модест Богданов та Сергій Бутурлін.
Примітки
- Г. И. Мокряк. Вторая любовь: художественно-документальный роман. — Одесса : АО БАХВА, 2005. — 464 с. — . (рос.)
- Айдинян С. О личности и поэзии В. П. Филатова. aidinian.org.ru (рос.). Архів оригіналу за 09-07-2013. Процитовано 30-06-2013.
- Н. Атласов. Гаснет «солнце» академика Филатова // Гозета «Мордовия». — 2011. — Вип. № 44 (232) (2 листопада). Процитовано 10-07-2013. (рос.)
- Филатов Владимир. odessitka.net (рос.). (рос.)
- Нил Фёдорович Филатов - известный детский врач. professiya-vrach.ru (рос.). 30-01-2014.
- . filatov.md (рос.). Архів оригіналу за 01-07-2013. Процитовано 30-06-2013.
- Н. Атанасова. Филатов Владимир Петрович.
- Логай І. Ніколи не кажіть "ніколи". Академік Володимир Петрович Філатов — особистість, творчі напрями, спадок. m-l.com.ua. Архів оригіналу за 09-07-2013. Процитовано 09-07-2013.
- . 1576.ua. Архів оригіналу за 4 грудня 2017. Процитовано 26 червня 2013.
- . Реквием ХХ века. — Одесса : Астропринт, 2003. — Т. 2. — 800 с. (рос.)
- Nomination Archive. NobelPrize.org. Nobel Prize Outreach AB 2021. Fri. 19 Nov 2021(англ.)
- Серафима И. Одесский Спасо-Преображенский собор: жизнь, гибель, воскресение. — Одесса, 1993. (рос.)
- Парамонова Ю. Улица Гоголя. obodesse.at.ua. Архів оригіналу за 13-08-2013. Процитовано 01-08-2013.
Посилання
- Айдинян С. О личности и поэзии В. П. Филатова. aidinian.org.ru (рос.). Архів оригіналу за 09-07-2013.
- Логай І. Ніколи не кажіть "ніколи". Академік Володимир Петрович Філатов — особистість, творчі напрями, спадок. m-l.com.ua. Архів оригіналу за 09-07-2013.
- Парамонова Ю. Улица Гоголя. obodesse.at.ua. Архів оригіналу за 13-08-2013.
- Музей Института Филатова. filatov.md (рос.). Архів оригіналу за 18-05-2008.
- Филатов Владимир. odessitka.net (рос.).
- Постаті — Філатов Володимир. 1576.ua.
Література та джерела
- Атанасова Н. Филатов Владимир Петрович. (рос.)
- Атласов Н. Гаснет «солнце» академика Филатова // Гозета «Мордовия». — 2011. — Вип. № 44 (232) (2 листопада). Процитовано 10-07-2013. (рос.)
- Звягинцев В. Трибунал для академиков. — Москва : Терра, 2009. (рос.)
- Кузьмин М. К. Ученые-медики — Герои Социалистического Труда. — Москва, 1988. (рос.)
- Мокряк Г. И. Вторая любовь: художественно-документальный роман. — Одесса : АО БАХВА, 2005. — 464 с. — . (рос.)
- Мокряк Г. И. Академик Владимир Петрович Филатов: Художественно-документальный роман в трех книгах / Г. И. Мокряк; предисл. Е. И. Стародубцева. — Одесса : Друк, 2004. — 448 с. — . (рос.)
- Серафима И. Одесский Спасо-Преображенский собор: жизнь, гибель, воскресение. — Одесса, 1993. (рос.)
- Реквием ХХ века. — Одесса : Астропринт, 2003. — Т. 2. — 800 с. (рос.)
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Volodi mir Petro vich Fila tov ros Vladimir Petrovich Filatov psevdonim Votalif 15 27 lyutogo 1875 18750227 s Mihajlovka Saranskij povit Penzenska guberniya Rosijska imperiya 30 zhovtnya 1956 Odesa Ukrayinska RSR SRSR radyanskij naukovec oftalmolog hirurg vinahidnik poet hudozhnik memuarist dijsnij chlen Akademiyi nauk URSR z 1939 roku ta Akademiyi medichnih nauk SRSR z 1944 roku Volodimir Petrovich FilatovVladimir Petrovich FilatovNarodivsya 15 27 lyutogo 1875 1875 02 27 Mihajlovka Saranskij pov Penzenska gub Rosijska imperiyaPomer 30 zhovtnya 1956 1956 10 30 81 rik Odesa Ukrayinska RSR SRSR krovoviliv u mozokPohovannya Drugij Hristiyanskij cvintarKrayina Rosijska imperiya SRSRNacionalnist rosiyaninDiyalnist likar oftalmolog politik hirurgAlma mater Imperatorskij moskovskij universitetGaluz oftalmologiyaZaklad Odeskij nacionalnij medichnij universitet Institut ochnih hvorob i tkaninnoyi terapiyi im V P Filatova Nacionalnoyi akademiyi medichnih nauk Ukrayini ONU im I I Mechnikova Imperatorskij Novorosijskij universitet d Vchene zvannya profesorNaukovij stupin doktor mediciniVidomi uchni Nadiya Puchkivska ru Volodimir ShevalovAspiranti doktoranti d Puchkivska Nadiya OleksandrivnaChlenstvo AMN SRSR ta AN URSRVidomij zavdyaki vinahodu en ta toshoBatko Petro FedorovichU shlyubi z Varvara SkorodinskaDiti SergijNagorodiAvtografVislovlyuvannya u Vikicitatah Filatov Volodimir Petrovich u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Filatov Zasnovnik ta pershij direktor z 1936 roku po 1956 rik Institutu ochnih hvorob i tkaninnoyi terapiyi NAMN Ukrayini Za ves period zhittya Filatov napisav blizko 460 ti naukovih prac ta monografij Razom z tim vin zajmavsya gromadskoyu ta politichnoyu diyalnistyu obiravsya delegatom Nadzvichajnogo Z yizdu Rad Ukrayini buv deputatom Odeskoyi miskoyi Radi deputativ trudyashih kilkoh sklikan deputatom Verhovnoyi Radi URSR I II III ta IV sklikan chlenom redakcijnoyi kolegij bagatoh zhurnaliv vidpovidalnim redaktorom periodichnogo vidannya A takozh proslavivsya zahistom cerkovnih pam yatok vid narugi pravlyachim rezhimom Geroj Socialistichnoyi Praci kavaler chotiroh ordeniv Lenina ordenu Trudovogo Chervonogo Prapora ta ordena Vitchiznyanoyi vijni 1 stupenya laureat Stalinskoyi premiyi a takozh nagorodzhenij nizkoyu medalej BiografiyaPershi roki Volodimir Petrovich Filatov narodivsya 15 27 lyutogo 1875 18750227 roku u rosijskomu seli Mihajlovka Saranskogo povitu Penzenskoyi guberniyi nini Lyambirskij rajon Respubliki Mordoviyi u rodini zemskogo likarya Petra Fedorovicha Filatova Vin buv visokoosvichenim medikom pracyuvav u i buv fahivcem z hirurgiyi ta ochnih hvorob Sim ya Filatovih pohodila iz zbidnilih dvoryan ta bula majzhe vsya zadiyana u medicini chotiri z shesti brativ Petra Fedorovicha buli likaryami a inshi dosyagli nemalih uspihiv u svoyemu zhitti Mihajlo buv inzhenerom Abram akusher ginekolog Nil talanovitij pediatr osnovopolozhnik pediatriyi Rosijskoyi imperiyi Fedir uspishnij zemskij likar Boris vdalij yurist ta Mikola takozh vidomij likar U 1882 roci razom z rodinoyu Volodimir pereyihav do Simbirska nini Ulyanovsk Vin prigolomshlivo opisuvav pobut malopomisnih dvoryan do yakih vlasne nalezhav Batko Volodimira Petrovicha pracyuvav zemskim likarem i zhiv u seli Mihajlivci Saranskogo povitu Penzenskoyi oblasti kudi Filatov yizdiv shorichno u vidpustku Bulo cikavo chitati ta sluhati jogo rozpovidi tomu sho pro zhittya dvoryan mi praktichno nichogo ne znali Nam voni zdavalisya pribulcyami z inshoyi planeti Originalnij tekst ros On potryasayushe opisyval byt melkopomestnyh dvoryan k kotorym sobstvenno i otnosilsya Otec Vladimira Petrovicha rabotal zemskim vrachom i zhil v sele Mihajlovka Saranskogo uezda Penzenskoj oblasti kuda Filatov ezdil ezhegodno v otpusk Bylo interesno chitat i slushat ego rasskazy potomu chto o zhizni dvoryan my prakticheski nichego ne znali Nam oni kazalis lyudmi pribyvshimi s drugoj planety Zgaduvala v podalshomu uchenicya Filatova Nadiya Puchkivska Mozhlivo batko pracyuyuchi u zemskij likarni probudiv u sinovi lyubov do medicini 1892 roku yunak zakinchiv miscevu ru Otrimavshi bliskuchu osvitu yak i bilshist talanovitih lyudej Volodimir buv osobististyu neordinarnoyu ta bagatogrannoyu Pisav virshi ta kartini zajmavsya muzikoyu ta filosofiyeyu volodiv kilkoma inozemnimi movami Ulyublenim zanyattyam molodika na litnih kanikulah buv zhivopis i poeziya ale vin virishiv prisvyatiti sebe medicini a same oftalmologiyi Vvazhayetsya sho Filatov vibrav galuz medicini koli yakos pobachiv slipogo cholovika yakij jshov iz palichkoyu ta prostukuvav neyu svij shlyah Filatov buv vrazhenij j instinktivno viguknuv Kozhna lyudina povinna bachiti sonce Zgodom cya fraza stala devizom institutu yakij vidkriv v Odesi naukovec Dyadko Volodimira Nil Fedorovich Dyadko Volodimira Nil Fedorovich vidatnij naukovec pediatr ocholyuvav kafedru Imperatorskogo moskovskogo universitetu nini Moskovskij derzhavnij universitet imeni M V Lomonosova same za jogo poradoyu kolishnij student gimnaziyi postupiv na medichnij fakultet togo zh universitetu nini Pershij Moskovskij derzhavnij medichnij universitet imeni I M Syechenova Todi sered vikladachiv universitetu bula nizka vidatnih naukovciv kafedru ochnih hvorob ocholyuvali odni z najkrashih oftalmologiv togo chasu ru ta ru kurs vnutrishnih hvorob chitali ru ta ru hirurgiyu Mikola Sklifosovskij ta Oleksandr Bobrov pediatriyu Nil Filatov fiziologiyu Ivan Syechenov anatomiyu ru a fiziku Oleksandr Stolyetov U studentski roki Volodimir priyizhdzhayuchi dodomu na kanikuli pracyuvav pid kerivnictvom batka u zemskij likarni dopomagayuchi jomu pid chas ambulatornogo prijomu hvorih ta asistuyuchi pri operaciyah U Simbirsku molodij student vpershe blizko poznajomivsya zi strazhdannyami hvorih yaki vtrachayut zir i korisnoyu praktichnoyu robotoyu likarya okulista na prikladi svogo batka Sered studentiv universitetu Filatov mav slavu lidera pisav naukovi praci ta zrobiv svoyi pershi naukovi vidkrittya U ti zh chasi vin zacikavivsya problemoyu dopomogi hvorim yaki vtratili zir cherez bilmo Po zakinchennyu universitetu z vidznakoyu u 1897 roci za propoziciyeyu Adriana Kryukova yunak deyakij chas pracyuvav ordinatorom universitetskoyi ochnoyi kliniki u 1897 1902 rokah Z 1899 roku po 1905 rik Filatov pracyuvav ordinatorom Moskovskoyi ochnoyi likarni pid kerivnictvom profesora Odesa Dvir budinku Shemyakina de zhiv Filatov z 1915 roku po 1941 rik vul Gogolya 9 Likarnya medichnogo fakultetu Odeskogo universitetu nini samostijnij VNZ Odeskij nacionalnij medichnij universitet vul Olgiyivska U 1903 roci na zaproshennya profesora Sergiya Golovina Filatov pereyihav do Odesi shob pochati pracyuvati ordinatorom u klinici pri Odeskomu universiteti U novomu misti vin poselivsya na vulici Gogolya za deyakimi danimi z 1905 roku rozpochav vijskovu sluzhbu u carskij armiyi Ta vzhe nastupnogo roku stav asistentom kafedri a u 1908 roci zahistiv prisvyachenu batku doktorsku disertaciyu na temu Vchennya pro klitinni otruti v oftalmologiyi Ce velike doslidzhennya bilsh nizh na 400 storinok bulo prisvyachene j citotoksichnim sirovatkam 1909 roku molodij doktor medicini otrimav privat docentskij kurs A z 1911 roku pislya vid yizdu Golovina do Moskvi ocholiv kafedru ochnih hvorob Odeskogo universitetu nini Odeskij nacionalnij medichnij universitet yakoyu keruvav do 1956 roku Okrim togo z togo zh roku buduchi vzhe profesorom Filatov buv bezzminnim golovoyu Odeskogo oftalmologichnogo tovaristva de neodnorazovo vistupav z dopovidyami vplivayuchi na naukovu dumku miscevih okulistiv Vzhe yak profesor Volodimir Petrovich pridilyav bagato uvagi vikladannyu ochnih hvorob studentam i praktikuyuchim likaryam Vin retelno gotuvavsya do lekcij sam malyuvav plakati tablici ta shemi dlya krashogo yihnogo sprijnyattya 28 lyutogo 1912 roku zdijsnilasya zapovitna mriya Volodimira Petrovicha vin zrobiv pershu operaciyu z en metodom povnoyi naskriznoyi keratoplastiki Ale operaciya projshla nevdalo Cherez dva roki vin zrobiv drugu taku zh operaciyu z takimi zh rezultatami Bagato rokiv bulo vitracheno na bezperervni poshuki rozdumi sumnivi kropitku ta napruzhenu pracyu 1913 roku naukovec zaproponuvav novij metod vimiryuvannya vnutrishnoochnogo tisku a vzhe cherez kilka misyaciv pomer jogo batko Petro Fedorovich U 1914 roci Volodimir Petrovich vinajshov a u 1917 roci opublikuvav efektivnij metod ta sposib plastiki za dopomogoyu kruglogo stebla yakij viyavivsya najcinnishim vneskom u suchasnu vidnovnu hirurgiyu ta zdobuv shiroke viznannya hirurgiv yak filatovske krugle steblo Za dopomogoyu metodu kruglogo stebla zaproponovanogo nim dlya plastichnih operacij vidnovlyuvalnoyi hirurgiyi bulo pozbavleno vid strazhdan bezlich lyudej yaki otrimali vazhki travmi pid chas Pershoyi svitovoyi vijni v rezultati chogo u nih utvorilisya zhahlivi defekti oblichchya ta inshih chastin tila She v period ordinaturi u profesora Adriana Kryukova molodij naukovec pracyuvav nad ovolodinnyam metodik doslidzhennya ochej pid kerivnictvom profesora Golovina ta odnochasno vivchav osnovi patologichnoyi anatomiyi ochej u profesora ru U toj samij chas Filatov napisav dvi svoyi pershi naukovi roboti prisvyacheni opisu cikavih vipadkiv vrodzhenih anomalij ochej Za danimi ru na pochatok 1920 h rokiv u Radyanskomu Soyuzi nalichuvalosya 238 tisyach slipih polovina z yakih buli hvori na bilmo Rozvivayuchi smilivi dumki pro peresadku rogivki Filatov z nathnennyam predstavlyav yih svoyim kerivnikam rozkrivayuchi pered nimi privablivi perspektivi pov yazani zi svoyeyu ideyeyu Virishivshi ce pitannya nauka zbagatilasya b she odnim bliskuchim dosyagnennyam 1924 roku vin rozrobiv metod povnoyi a u 1927 1938 rokah chastkovoyi naskriznoyi keratoplastiki dlya chogo sproektuvav specialni medichni instrumenti Na vidminu vid kolishnoyi sprobi cogo razu operaciya projshla uspishno Odnak problema peresadki rogivki vvazhalasya na toj chas zovsim bezperspektivnoyu tomu smiliva ideya molodogo likarya ne znajshla pidtrimki u naukovomu sviti Vin prodovzhuvav robotu u klinici uvazhno vivchayuchi rizni formi zahvoryuvannya ochej rozvivav i vdoskonalyuvav svoyu operativnu tehniku Sam Volodimir Petrovich pisav sho u ti roki ne bulo ni dnya ni nochi koli b vin ne dumav nad ciyeyu problemoyu Zgodom profesor vviv u medicinu novij efektivnij princip likuvannya yakij prisvyativ 20 rokiv svogo zhittya Cej metod znajshov shiroke zastosuvannya v likuvanni ne lishe ochnih hvorob a j ryadu zagalnih zahvoryuvan yaki ranishe vvazhalisya nevilikovnimi a takozh u riznih galuzyah medicini veterinariyi ta navit u narodnomu gospodarstvi Sered znajomih oftalmologa buli j divom vcilili u roki revolyuciyi kolishni oficeri carskoyi armiyi yaki perejshli na bik radyanskoyi vladi Buvayuchi odin u odnogo v gostyah na dachi a takozh pid chas prijomu u likarni druzi ta znajomi minulih rokiv yak i kolis obminyuvalisya dumkami ta praktichno nichogo ne znachushimi rozmovami v yakih mogli promajnuti j antiradyanski noti Ci obstavini dozvolili Ob yednanomu derzhavnomu politichnomu upravlinnyu vidkriti u 1930 roci chergovu spravu pro Vijskovo oficerski organizaciyi do skladu yakoyi buli nimi zh vklyucheni ne tilki kolishni vijskovi ale j ryad profesoriv vuziv Odesi deyaki z nih z chasom buli rozstrilyani 20 lyutogo 1931 roku profesora Filatova areshtuvali organi OGPU za zvinuvachennyam v uchasti u kontrrevolyucijnij vijskovo oficerskij organizaciyi Vin probuv u v yaznici 2 misyaci protyagom yakih zaznav tyazhkih fizichnih ta psihichnih travm hocha na vidminu vid inshih v yazniv z naukovcem povodilis oberezhno Vvazhayetsya sho viddalenist oblasti naukovih doslidzhen Volodimira Petrovicha vid politiki svidchit pro te sho jogo torturam mozhlivo ne piddavali Pid chas dopitu Filatov pisav bagato zayav spochatku obmovlyayuchi sebe nadiyuchis sho tak mozhna zakinchiti nesterpni psihologichni torturi a potim sprostovuyuchi svoyi pokazi Do praktichnoyi politiki ya buv bajduzhij zadovolnyavsya lishe literaturoyu Lyutnevu revolyuciyu ya vitav yak i Timchasovij uryad Rezultati Ustanovchih zboriv v sensi vstanovlennya sposobu pravlinnya ya vvazhav zadovilnimi Perehid vladi do bilshovikiv ya ne mig ohopiti moyim nastroyem Meni zdavalosya sho ce zanadto silnij zsuv Borotba z vladoyu bilshovikiv Dobrovolchoyi armiyi generala Kornilova viklikala spivchuttya Koli radyanska vlada ostatochno vstanovilasya v Odesi to ya prijnyav yiyi yak fakt z velikoyu chastkoyu trivogi Originalnij tekst ros K prakticheskoj politike ya byl ravnodushen dovolstvovalsya lish literaturoj Fevralskuyu revolyuciyu ya privetstvoval kak i Vremennoe pravitelstvo Rezultaty Uchreditelnogo sobraniya v smysle ustanovleniya sposoba pravleniya ya schital udovletvoritelnymi Perehod vlasti k bolshevikam ya ne mog ohvatit moim nastroeniem Mne kazalos chto eto slishkom silnyj sdvig Borba s vlastyu bolshevikov Dobrovolcheskoj armii generala Kornilova vyzyvala sochuvstvie Kogda sovetskaya vlast okonchatelno ustanovilas v Odesse to ya prinyal ee kak fakt s bolshoj dolej trevogi Filatov 27 lyutogo 1931 Ale vse zh taki profesoru dovelosya obmoviti sebe ta viznati sebe vinnim u prichetnosti do konterrevolyucijnih organizacij Z samogo pochatku Radyanskoyi vladi ya ne buv yiyi prihilnikom Dlya mene ne buli prijnyatni yak golovni yiyi politichni zasadi tak i ta krutist zahodiv yakimi vona provodila u zhittya svoye budivnictvo Nevdovolennya yake ya vidchuvav pri viglyadi tiyeyi lomki yaku dovodilosya perezhivati blizkomu meni klasu inteligenciyi sponukalo mene do mrij pro intervenciyu U takih nastroyah ya dav Radkevichu u 1923 roci zgodu na oformlennya ideyi vlashtuvannya Gromadskogo Komitetu bezpeki yakij povinen buv vzyati v svoye vidannya civilnu vladu v Odesi pislya perevorotu U 1930 roci abo u 1929 roci ya otrimav propoziciyu buti chlenom Komitetu bezpeki vid V A Bernadskogo na sho ya pogodivsya U moyemu zlochini ya rishuche kayus i absolyutno rozzbroyuyus po vidnoshennyu do Radyanskoyi vladi Viznayuchi moyu provinu ya proshu poshaditi mene i probachiti meni mij zlochin Ya dayu tverdu obicyanku vidteper raz i na zavzhdi vidmovitisya vid politichnih zadumiv i zahodiv proti Radyanskoyi vladi i prinesti vsi svoyi znannya i dosvid na korist budivnictva Radyanskoyi derzhavi Originalnij tekst ros S samogo nachala Sovetskoj vlasti ya ne yavlyalsya ee storonnikom Dlya menya ne byli priemlemy kak glavnye ee politicheskie osnovaniya tak i ta krutost mer kotorymi ona provodila v zhizn svoe stroitelstvo Nedovolstvo kotoroe ya ispytyval pri vide toj lomki kotoruyu prihodilos perezhivat blizkomu mne klassu intelligencii pobuzhdalo menya k mechtam ob intervencii V takih nastroeniyah ya dal Radkevichu v 1923 godu soglasie na oformlenie idei ustrojstva Obshestvennogo Komiteta bezopasnosti kotoryj dolzhen byl vzyat v svoe vedenie grazhdanskuyu vlast v Odesse posle perevorota V 1930 godu ili v 1929 godu ya poluchil predlozhdenie byt chlenom Komiteta bezopasnosti ot V A Bernadskogo na chto ya soglasilsya V moem prestuplenii ya reshitelno raskaivayus i sovershenno razoruzhayus po otnosheniyu k Sovetskoj vlasti Priznavaya moyu vinu ya proshu poshadit menya i prostit mne moe prestuplenie Ya dayu tverdoe obeshanie otnyne raz navsegda otkazatsya ot politicheskih zamyslov i meropriyatij protiv Sovetskoj vlasti i prinesti vse svoi znaniya i opyt na polzu stroitelstva Sovetskogo gosudarstva Filatov 20 kvitnya 1931 Togo zh dnya DPU URSR postanoviv vidpustiti naukovcya pid pidpisku pro neviyizd V ochnij klinici Odeskogo universitetu Volodimir Filatov pochav svoyi roboti shodo peresadki rogivki pri bilmah Tut vpershe u sviti 6 travnya 1931 roku vin vikoristav rogivku trupnogo oka zberezhenogo v umovah znizhenoyi temperaturi pid chas operaciyi peresadki i cim rozv yazav problemu materialu dlya keratoplastiki Vin rozrobiv zasib konservaciyi rogivki u vologij kameri pri temperaturi 4 S Volodimir Petrovich vdoskonaliv tehniku operaciyi chastkovoyi naskriznoyi keratoplastiki sho polipshilo dostup dlya vikonannya Keratoplastika perestala buti klinichnim eksperimentom i stala diyevim zasobom povernennya zoru slipim z bilmami Virishennya problemi donorskoyi rogivki poklalo pochatok shirokomu vprovadzhennyu keratoplastiki u praktiku ta prineslo Volodimiru Petrovichu velicheznu populyarnist Zvidusil hvori z bilmami potyaglis v Odesu do Filatova U 1931 1932 rokah naukovec stvoriv pri Odeskij ochnij klinici pershu v SRSR stanciyu ochnoyi shvidkoyi dopomogi ta protiglaukomnij dispanser 1933 roku bulo provedeno doslidzhennya likuvalnih vlastivostej pri znizhenij temperaturi tkanin ta biogennih stimulyatoriv yaki buli piddani konservaciyi Ce stalo osnovoyu dlya stvorennya doslidnikom novogo metodu likuvalnoyi medicini tkaninnoyi terapiyi yaka zgodom distala shiroke vprovadzhennya u praktiku ohoroni zdorov ya ta veterinariyi Togo zh roku na zasidannya v Moskovskij ochnij klinici odeskij naukovec priyihav u suprovodi chotiroh paciyentiv Na toj chas hirurg prooperuvav 96 slipih ochej z yakih 24 pislya operaciyi stali bachiti Pred yavivshi na z yizdi zhivi dokazi svogo metodu sered yakih buli lyudi yaki do operaciyi mali 1 5 normalnogo zoru a pislya 70 100 naukovec zdobuv slavu ta viznannya yak talanovitij oftalmolog i hirurg Za rozrobku metodiv peresadki rogivki ta tkaninnoyi terapiyi 1941 roku Filatov buv udostoyenij stalinskoyi premiyi U seredini 1930 h rokiv stara klinika ochnih hvorob medichnogo institutu ne mogla vzhe obslugovuvati hvorih yaki priyizhdzhali z riznih kutochkiv krayini a malenka laboratoriya ne mogla vmistiti vsih pracivnikiv Okrim togo shirokij rozvitok doslidzhen ta robit iz problem oftalmologiyi vimagav rozshirennya klinichnoyi ta laboratornoyi bazi Tomu z iniciativi Volodimira Petrovicha 1936 roku postanovoyu Uryadu SRSR 632 buv organizovanij Institut eksperimentalnoyi oftalmologiyi nini Institut ochnih hvorob i tkaninnoyi terapiyi imeni V Filatova AMN Ukrayini yakij vin i ocholyuvav z 1936 roku do samoyi smerti Pershi dva roki ne mayuchi she vlasnoyi bazi institut mistivsya v odnij z budivel 2 yi klinichnoyi likarni yaka niyak ne mogla vmistiti vsih hvorih bazhayuchih operuvatisya u vidomogo oftalmologa i likariv yaki pragnuli zajnyatisya naukovoyu robotoyu pid jogo kerivnictvom U 1939 roci bula zakinchena sporuda dvoh tripoverhovih korpusiv i ryadu pidsobnih budivel institutu Zavdyaki energiyi svogo kerivnika institut shvidko peretvorivsya na odnu z najkrashih oftalmologichnih ustanov SRSR Tashkent U roki nimecko radyanskoyi vijni robota institutu bula perervana Volodimira Petrovicha z chastinoyu jogo uchniv evakuyuvali do P yatigorska de voni pracyuvali u evakoshpitali 2172 a potim do Tashkenta de na bazi evakoshpitalya 1262 buv vidnovlenij Nakazom Uryadu SRSR u skorochenomu obsyazi Ukrayinskij institut ochnih hvorob Buduchi direktorom institutu naukovec odnochasno buv golovnim konsultantom zaznachenogo shpitalyu U shpitali perebuvali tyazhko poraneni z ushkodzhennyami ochej neridko vtrativshi zir na yedinomu oci Buduchi virtuoznim hirurgom Filatov robiv rizni optichni operaciyi a u hvorih z osoblivo grubimi bilmami provodiv operaciyi naskriznoyi peresadki rogivki Poranennya ochej yak pravilo poyednuvalisya z tyazhkimi ushkodzhennyami povik orbiti oka a neridko i licya U takih vipadkah dobre sluzhiv zaproponovanij nim ranishe metod plastiki U 1942 roci Filatov u Tashkenti domagavsya vidnovlennya Odeskogo institutu ochnih hvorob na bazi golovnogo evakoshpitalyu Bilshe togo Volodimir Petrovich vzhe sklav plan naukovih doslidzhen na 1943 rik Taki zviti vin rozislav svoyim uchnyam i prosiv shob jomu vidpovili Vsi svoyi sili talanovitij teoretik ta hirurg vitrachav na likuvannya vijskovih Chervonoyi Armiyi nevtomno vprovadzhuyuchi svoyi metodi likuvannya v robotu shpitalyu Protyagom vijni vsi ci roboti spriyali poshirennyu zaproponovanih nim metodiv tkaninnoyi terapiyi i posluzhili yaknajshvidshomu vidnovlennyu zdorov ya poranenih ta invalidiv vijni Za cej period Filatovim bulo opublikovano bilshe 200 naukovih prac i monografij bulo zrobleno ponad 40 dopovidej Povernennya do Odesi ostanni roki i smert Proshaj Zemlya Nastalo vremya Mne izmenit privychnyj put I tela tyagostnoe bremya S dushi izmuchenno stryahnut Ne pomyanu tebya ya lihom Ty mne davala mnogo raz Dni provodit v priyute tihom Pod golos groma v buri chas Znaval ya migi vdohnovenya Za istinu pobednyj boj Poroj molitvu umilenya I tvorchestva poryv svyatoj List napisanij za rik do smerti Votalif ros 30 veresnya 1944 roku Volodimir Petrovich razom iz spivrobitnikami institutu povernuvsya do Odesi i vzyavsya za vidnovlennya zrujnovanih ta spustoshenih budivel de voni pracyuvali Povernuvshis do mista akademik pereyihav na Primorskij bulvar a zgodom zhiv u Za odin rik vdalosya vidnoviti chastinu institutu rozgornuti 120 lizhok ta 6 laboratorij A vzhe 1946 roku akademik zdijsniv she odnu svoyu mriyu vipustiv i buv jogo pershim golovnim redaktorom Togo zh roku Filatov pochav chitati lekciyi u Pervomajskomu medichnomu uchilishi Tam vin propracyuvav do 1953 roku Povoyenni roki prinesli Filatovu spravzhnye viznannya daleko za mezhami Radyanskogo Soyuzu Hvori ta poraneni pragnuli potrapiti na prijom do profesora U chergu na jogo prijom u poliklinici hvori stavali z vechora a dlya konsultacij z najvazhchimi hvorimi doktor vidilyav kilka godin tri razi na tizhden Za slovami jogo uchniv navit beznadijnim hvorim vin nikoli ne kazav Ni stverdzhuyuchi sho vidbirati viru u hvorogo velikij grih Tomu postijno kazav mozhe buti adzhe nauka rozvivayetsya Vvazhayuchi sho oftalmolog yakij ne volodiye skalpelem ne mozhe buti dobrim fahivcem Volodimir Petrovich pridilyav bagato uvagi hirurgichnij pidgotovci svoyih uchniv Majsterno vikonuyuchi najbilsh skladni j tonki ochni operaciyi vin shodnya peredavav svoyi navichki uchnyam Za pivstolittya diyalnosti Filatova nim osobisto bulo provedeno kilka tisyach operacij Simvolichnim ye vipadok koli 15 lipnya 1950 roku v Odesi prohodilo urochiste zasidannya z nagodi 75 richchya akademika Filatova i prisvoyennya jomu zvannya Geroya Socialistichnoyi Praci yuvilyarovi poradili rozpochati svij vistup z podyaki partiyi ta uryadu za visoku nagorodu ale akademik rozpochav zi sliv pro nadihayuchij vpliv svoyih rodichiv Nila ta Petra Filatovih Ostanni roki zhittya Volodimir Filatov proviv u kvartiri na Proletarskomu bulvari nini Francuzkij bulvar Pomer Volodimir Petrovich Filatov 30 zhovtnya 1956 roku vid krovovilivu v mozok Pohovanij na Drugomu Hristiyanskomu cvintari Odesi U podalshij rozrobci jogo naukovih idej ta zberezhenni tradicij filatovskoyi shkoli veliku rol zigrala jogo uchenicya akademik Nadiya Oleksandrivna Puchkivska yaka u 1956 1985 rokah ocholyuvala institut TvorchistVolodimir Filatov buv ne tilki naukovcem a j likarem klinicistom bliskuchim hirurgom obdarovanim pedagogom talanovitim hudozhnikom cikavim opovidachem ta veselim spivrozmovnikom Vidomo sho vin bagato chasu pridilyav napisannyu svoyih memuariv Navesni vin vihodiv do beregovoyi liniyi Odesi v Arkadiyu ta na Malij Fontan de malyuvav etyudi Buli u nogo i virshovani ryadki yaki Volodimir Petrovich pidpisuvav anagramoyu Votalif Filatov navpaki Odin z virshiv napisanij jogo rukoyu zberigayetsya v budinku muzeyi Antona Pavlovicha Chehova v Yalti de Volodimir Petrovich chasto buvav na zaproshennya druzhini vidatnogo rosijskogo pismennika Mariyi Pavlivni Chehovoyi Naukova diyalnistNaukova diyalnist Filatova bula jogo postijnoyu ta napruzhenoyu praceyu protyagom vsogo zhittya Tak protyagom pershih 20 rokiv svoyeyi diyalnosti vin opublikuvav 12 naukovih prac potim vzhe pislya 1917 roku she 250 Za ves period zhittya nim bulo napisano blizko 460 ti naukovih prac ta monografij Pershim velikim vidkrittyam zroblenim Volodimirom Petrovichem buv metod plastiki na kruglomu stebli yakij zavoyuvav vsesvitnye viznannya Polyagaye cej metod u tomu sho pri plastichnij operaciyi stvoryuyetsya steblo zi shkiri zhivij shkirnij klapot ta peresadzhuyetsya na poshkodzhenu chastinu tila Najbilshim dosyagnennyam naukovcya ye rozroblenij nim novij metod likuvannya tkaninna terapiya Vin polyagaye u tomu sho shmatki tkanini vidokremleni vid lyudskogo tila a takozh listya roslin osoblivo aloe zberezheni v umovah yaki ye nespriyatlivimi dlya isnuvannya tkanini na holodi listya u temryavi ale ne vbivayut yih piddayutsya biohimichnij perebudovi Vona suprovodzhuyetsya nakopichennyam u cih tkaninah osoblivih rechovin biogennih stimulyatoriv yaki mayut likuvalni vlastivosti Tkaninna terapiya efektivno dopomagaye u borotbi z riznimi hvorobami ochej u borotbi zi shkirnimi vnutrishnimi nervovimi ta inshimi zahvoryuvannyami U 1939 roci Filatov buv obranij dijsnim chlenom AN Ukrayinskoyi RSR a u 1944 roci akademikom AMN SRSR Filatov zasnuvav i buv bezzminnim kerivnikom naukovo doslidnogo eksperimentalnogo institutu ochnih hvorob i tkaninnoyi terapiyi na Francuzkomu bulvari yakij she za jogo zhittya otrimav jogo im ya zaproponuvav vlasni metodi likuvannya glaukomi trahomi travmatizmu v oftalmologiyi tosho vinajshov bagato originalnih oftalmologichnih instrumentiv zasnuvav i redaguvav v Odesi dovgij chas ocholyuvav Odeske oftalmologichne tovaristvo U 1950 roci rumunskij profesor dermatovenerologiyi Yasskogo universitetu medicini ta farmaciyi ro nominuvav Volodimira Filatova na Nobelivsku premiyu za praci z fiziologiyi ta medicini za stvorennya metodu peresadki rogivki oka Bibliografiya Filatov opublikuvav bagato prac u tomu chisli Uchenie o kletochnyh yadah v oftalmologii 1908 Kruglyj stebel v oftalmologii V P Filatov M Medgiz 1943 28 s Vosstanovitelnaya hirurgiya vyp 2 Opticheskaya peresadka rogovicy i tkanevaya terapiya V P Filatov M Medgiz 1945 231 s 6 l il il Vozvrashenie zreniya Stenogramma publichnoj lekcii prochit v Centr lektorii O va v Moskve V P Filatov Vsesoyuz o vo po rasprostraneniyu polit i nauch znanij Moskva Pravda tip im Stalina 1950 39 s il Moi puti v nauke V P Filatov Odessa Odes obl izd vo 1955 160 s Tkanevaya terapiya Uchenie o biogennyh stimulyatorah Stenogramma publichnyh lekcij prochit dlya vrachej Geroj Soc Truda laureat Stalinskoj premii akad V P Filatov 3 e izd dop M Znanie 1955 64 s il 22 sm Seriya 3 Vsesoyuz o vo po rasprostraneniyu polit i nauch znanij 32 33 Operacii na rogovoj obolochke i sklere 1960 Izbrannye trudy v 4 t V P Filatov red kol R E Kaveckij pred i dr Akad nauk USSR Kiev Izd vo Akad nauk USSR 1961 Nauchnoe poznanie i mir cheloveka V P Filatov M Politizdat 1989 269 1 s Sluchaj neskolkih vrozhdennyh anomalij so storony glaz Soch Vracha V Filatova V P Filatov Kiev Lito tip t va I N Kushnerev i K Kiev otd 1898 8 s il Gromadska diyalnistDeputat Verhovnoyi Radi URSR 1 go sklikannya 1938 1947 2 go sklikannya 1947 1951 3 go sklikannya 1951 1955 4 go sklikannya 1955 1956 Vaza Filatova perenesena u protilezhnu storonu vid golovnogo vhodu u Spaso Preobrazhenskij kafedralnij sobor Soborna plosha zi storoni vul Preobrazhenskoyi Popri svoyu bezpartijnist akademik Volodimir Filatov viv znachnu gromadsko politichnu diyalnist Vin obiravsya deputatom Verhovnoyi Radi URSR 1 go 1938 1947 2 go 1947 1951 3 go 1951 1955 ta 4 go sklikan 1955 1959 Vse zhittya naukovec buv velmi religijnim ta domagavsya zberezhennya religijnih pam yatok v Odesi Okrim togo listuvavsya z bagatma religijnimi diyachami svogo chasu Ya neridko zamislyuyusya nad pitannyam pro te chomu zhittya moye take dovge Jmovirno meni potribno she popracyuvati na zemli abo nad naukoyu abo nad samim soboyu Dumayu sho shvidshe ostannye Ale ce dlya mene vazhche nizh nauka Mij dushevnij stan mozhna oharakterizuvati slovami sotnika viryu Gospodi pomozhi moyemu nevirstvu I ya pogano vmiyu perevihovuvati samogo sebe svoye tilo zemne a vono i v moyi roki vse she piddayetsya spokusam i grishnim bazhannyam Zvidsi i moye vichne nevdovolennya soboyu Neridko proshu Gospoda pro zcilennya ta chasto perebuvayu u zneviri povertayuchis na stari navichki Naukova tvorchist u mene zalishayetsya ale hiba vona vryatuye mene yaksho ya ne budu ochishenij dushevno Originalnij tekst ros Ya neredko zadumyvayus nad voprosom o tom pochemu zhizn moya tak prodlena Veroyatno mne nuzhno eshe porabotat na zemle libo po nauke libo nad samim soboj Dumayu chto skoree eto poslednee No eto dlya menya trudnee chem nauka Moe dushevnoe sostoyanie mozhno oharakterizovat slovami sotnika veryu Gospodi pomogi moemu neveriyu I ya ploho perevospityvayu samogo sebya svoe telo zemnoe a ono i v moi gody vse eshe podvergaetsya iskusheniyam i greshnym zhelaniyam Otsyuda i moe vechnoe nedovolstvo soboyu Neredko proshu Gospoda ob iscelenii i chasto prebyvayu v unynii vozvrashayas na starye navyki Nauchnoe tvorchestvo u menya ostaetsya no razve ono spaset menya esli ya ne budu ochishen dushevno List do Arhiyepiskopa Luki 1936 roku za chasiv rujnuvannya cerkov u SRSR odeskij Spaso Preobrazhenskij kafedralnij sobor bulo rozgrabovano a potim rozibrano po kaminchiku Pislya cogo bilshovicka vlada mista virishila vlashtuvati na misci Soboru rozvazhalne misce a na misci golovnogo vivtarya planuvalosya rozmistiti gromadskij tualet I lishe zastupnictvo akademika Filatova vryatuvalo misce vid narugi na misci vivtarya vstanovili fontan z velikoyu marmurovoyu vazoyu u viglyadi kvitki vazoyu Filatova yak yiyi prozvali zgodom Pislya vidnovlennya Soboru u 2005 roci cej fontan buv perenesenij na misce pershogo miskogo fontanu na Sobornij ploshi Razom z tim Filatov provodiv veliku gromadsku robotu obiravsya delegatom Nadzvichajnogo Z yizdu Rad Ukrayini buv deputatom Odeskoyi miskoyi Radi kilkoh sklikan chlenom redkolegij bagatoh zhurnaliv V Odesi pid jogo kerivnictvom provodilisya z yizdi oftalmologiv URSR Nagorodi ta pochesni zvannyaZa naukovi ta likarski dosyagnennya Volodimir Petrovich buv udostoyenij visokih derzhavnih nagorod i tituliv dijsnij chlen AMN SRSR i AN URSR zvannya Geroya Socialistichnoyi Praci 15 lipnya 1950 roku kavaler chotiroh ordeniv Lenina kavaler ordena Trudovogo Chervonogo Prapora kavaler ordena Vitchiznyanoyi vijni 1 go stupenya laureat Stalinskoyi premiyi 1941 rik ta nagorodzhenij nizkoyu medalej medal Serp i Molot ru 1951 rik medal Za peremogu nad Nimechchinoyu u Velikij Vitchiznyanij vijni 1941 1945 rr medal Za doblesnu pracyu u Velikij Vitchiznyanij vijni 1941 1945 rr cerkovna Vshanuvannya pam yatiPam yatnik Filatovu pered golovnim korpusom institutu jogo imeni Skulptor Oleksandr Kovalov 23 listopada 1956 roku Vchena rada Institutu uhvalila rishennya pro uvichnennya pam yati pershogo jogo direktora Na frontoni budivli institutu bulo vstanovleno doshku iz napisom naukovo doslidnij institut ochnih hvorob i tkaninnoyi terapiyi imeni akademika V P Filatova a v jogo robochomu kabineti buv stvorenij kabinet muzej akademika Filatova de i sogodni vse zberigayetsya v takomu zh viglyadi yakim i bulo za jogo oftalmologa U 1961 roci Rada Ministriv SRSR zasnuvala Za najkrashu robotu z oftalmohirurgiyi ta plastichnij hirurgiyi Pershoyu ciyeyi premiyi bula udostoyena uchenicya Filatova Nadiya Oleksandrivna Puchkivska za monografiyu Peresadka rogovoyi obolonki pri uskladnenih bilmah Nastupnogo 1962 roku bulo vipusheno poshtovu marku iz zobrazhennyam akademika Pracivniki institutu gliboko povazhayut i shanuyut svogo vchitelya Pishayutsya jogo virshami poemami hudozhnimi tvorami yaki restavrovani i vistavleni v muzeyi institutu ta sadibi muzeyi Volodimira Filatova V Odesi vidkrito tri memorialni doshki na budinkah de vin zhiv i pracyuvav pered golovnim korpusom institutu vstanovleno pam yatnik Okrim togo na chest akademika nazvano asteroyid 5316 yakij vidkrila Lyudmila Karachkina 21 zhovtnya 1982 roku u Krimskij astrofizichnij observatoriyi a takozh vulici u Kiyevi Kramatorsku ridnomu seli ta v Ulyanovsku U 2005 roku Nacionalnij bank Ukrayini vipustiv yuvilejnu monetu prisvyachenu naukovcyu na aversi yakoyi zobrazheno stilizovanu shemu optichnoyi sistemi oka lyudini a na reversi vikarbuvano portret oftalmologa Marka 1962 roku Memorialna doshka prisvyachena Filatovu na budinku Shemyakina Pogruddya na Aleyi vchenih medichnoyi akademiyi u misti Dnipro Moneta na chest 130 richchya z dnya narodzhennya akademika revers vikarbuvana NBU 2005 roku Moneta na chest 130 richchya z dnya narodzhennya akademika avers vikarbuvana NBU 2005 rokuCikavi faktiFilatov chasto listuvavsya zi svoyimi paciyentami yaki meshkali po vsomu svitu tomu inodi v Odesu prihodili listi z nejmovirnimi adresami Odesa Zav miskoyi polikliniki Filatovu V P Odesa Akademiya med nauk Filatovu Odesa Poliklinika ochnih operaciyi Odesa Poliklinika bilya Chornogo Morya Odesa Golovnomu feldsheru po ochah Chorne More Filatovu i t d Volodimir Filatov vchivsya u tij samij gimnaziyi de vchilisya Volodimir Ulyanov Modest Bogdanov ta Sergij Buturlin PrimitkiG I Mokryak Vtoraya lyubov hudozhestvenno dokumentalnyj roman Odessa AO BAHVA 2005 464 s ISBN 966 8783 03 4 ros Ajdinyan S O lichnosti i poezii V P Filatova aidinian org ru ros Arhiv originalu za 09 07 2013 Procitovano 30 06 2013 N Atlasov Gasnet solnce akademika Filatova Gozeta Mordoviya 2011 Vip 44 232 2 listopada Procitovano 10 07 2013 ros Filatov Vladimir odessitka net ros ros Nil Fyodorovich Filatov izvestnyj detskij vrach professiya vrach ru ros 30 01 2014 filatov md ros Arhiv originalu za 01 07 2013 Procitovano 30 06 2013 N Atanasova Filatov Vladimir Petrovich Logaj I Nikoli ne kazhit nikoli Akademik Volodimir Petrovich Filatov osobistist tvorchi napryami spadok m l com ua Arhiv originalu za 09 07 2013 Procitovano 09 07 2013 1576 ua Arhiv originalu za 4 grudnya 2017 Procitovano 26 chervnya 2013 Rekviem HH veka Odessa Astroprint 2003 T 2 800 s ros Nomination Archive NobelPrize org Nobel Prize Outreach AB 2021 Fri 19 Nov 2021 angl Serafima I Odesskij Spaso Preobrazhenskij sobor zhizn gibel voskresenie Odessa 1993 ros Paramonova Yu Ulica Gogolya obodesse at ua Arhiv originalu za 13 08 2013 Procitovano 01 08 2013 PosilannyaAjdinyan S O lichnosti i poezii V P Filatova aidinian org ru ros Arhiv originalu za 09 07 2013 Logaj I Nikoli ne kazhit nikoli Akademik Volodimir Petrovich Filatov osobistist tvorchi napryami spadok m l com ua Arhiv originalu za 09 07 2013 Paramonova Yu Ulica Gogolya obodesse at ua Arhiv originalu za 13 08 2013 Muzej Instituta Filatova filatov md ros Arhiv originalu za 18 05 2008 Filatov Vladimir odessitka net ros Postati Filatov Volodimir 1576 ua Literatura ta dzherelaAtanasova N Filatov Vladimir Petrovich ros Atlasov N Gasnet solnce akademika Filatova Gozeta Mordoviya 2011 Vip 44 232 2 listopada Procitovano 10 07 2013 ros Zvyagincev V Tribunal dlya akademikov Moskva Terra 2009 ros Kuzmin M K Uchenye mediki Geroi Socialisticheskogo Truda Moskva 1988 ros Mokryak G I Vtoraya lyubov hudozhestvenno dokumentalnyj roman Odessa AO BAHVA 2005 464 s ISBN 966 8783 03 4 ros Mokryak G I Akademik Vladimir Petrovich Filatov Hudozhestvenno dokumentalnyj roman v treh knigah G I Mokryak predisl E I Starodubceva Odessa Druk 2004 448 s ISBN 966 8149 02 5 ros Serafima I Odesskij Spaso Preobrazhenskij sobor zhizn gibel voskresenie Odessa 1993 ros Rekviem HH veka Odessa Astroprint 2003 T 2 800 s ros Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Poperednik Posada zasnovana 1 j Direktor Ukrayinskogo naukovo doslidnogo eksperimentalnogo institutu ochnih hvorob i tkaninnoyi terapiyi imeni V Filatova 4 kvitnya 1936 1956 Nastupnik Nadiya Puchkivska 1956 1985 Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi