Ілліне́цький кра́тер — астроблема у Вінницькій області віком близько 400 млн років. Єдина з астроблем України, що частково виходить на поверхню Землі. Кратер лежить на 8 км на захід від міста Іллінці (40 км на південний схід від м. Вінниці) на межі Липовецької та Іллінецької міських громад між селами Лугова, Слобідка, Іваньки та Жорнище.
Іллінецький кратер | ||||
![]() | ||||
Українська марка 1998 року, присвячена Іллінецькій астроблемі | ||||
49°05′ пн. ш. 29°06′ сх. д. / 49.099983° пн. ш. 29.106883° сх. д.Координати: 49°05′ пн. ш. 29°06′ сх. д. / 49.099983° пн. ш. 29.106883° сх. д. | ||||
Країна | ||||
Регіон | Вінницька область | |||
Тип | астроблема | |||
У базах даних | ||||
|
Частину території астроблеми оголошено пам'яткою природи місцевого значення.
Історія досліджень
У тектонічному відношенні територія належить до Українського кристалічного щита, в орографічному — лежить на межі Подільської та Придніпровської височин (висоти 255—257 м н. р. м.) на вододілі річок Соб та Собок (басейн Південного Бугу).
Перші геологічні дослідження в долині річки Собок провів 1851 року професор К. Феофілактов, який відзначив існування там незвичної гірської породи, за зовнішнім виглядом відмінної від навколишніх гранітів.
1898 року результати перших петрографічних досліджень порід описав В. Ю. Тарасенко. Відповідні породи було визначено як ортофіри та вулканічні туфи, хоча існування вулкана (хай і давно згаслого) у зоні суцільного кристалічного щита було, щонайменше, дивним.
На межі 1960-70-х років під час археологічних досліджень поблизу сіл Жорнище й Лугова було виявлено давній кар'єр з видобутку, як тоді вважалося, вулканічного туфу, для виготовлення жорен. Було виявлено заготовки жорен, непридатні жорна та шестиметровий шар відходів їх виробництва. Розробку почали племена черняхівської культури у III ст. до н. е. і вона тривала (імовірно, з перервами) до монгольської навали. За сучасною термінологією, породу, яка має зовнішню подібність до вулканічного туфу, класифікують як [en].
Кілька жорен, знайдених на розкопках у Києві та датованих 1240 роком, було ідентифіковано як виготовлені з іллінецького кар'єру.
1973 року А. А. Вальтер та за ознаками ударного метаморфізму мінералів визначили метеоритне походження кратера. До також висновку незалежно дійшов . Проте метеоритне походження кратера тривалий час залишалося дискусійним.
1975 року було відкрито так звані імпактні алмази, що утворилися з графіту порід мішені (алмаз-лонсдейлітові параморфози графіту) — друге у світі (після Попігайського кратера) відкриття алмазів у корінних породах.
На місці кратера зафіксовано магнітну аномалію розміром 8×9 км (із центром поблизу с. Іваньки) та негативну гравітаційну аномалію діаметром близько 4 км.
В імпактитах Іллінецького кратера виявлено підвищений, порівняно із земним, вміст нікелю та кобальту у співвідношеннях, характерних для порід, забруднених метеоритною речовиною. Це дало підстави остаточно ідентифікувати цю геологічну структуру як метеоритний кратер. Пізніше було виявлено незначне забруднення розплавів іридієм.
Особливості кратера
Кратер утворився внаслідок зіткнення космічного тіла масою близько 40 млн тонн і діаметром 230—300 м із твердими породами українського кристалічного щита. Метеорит, який від тертя об атмосферу розігрівся до температури плавлення, внаслідок удару вибухнув. Вивільнену при цьому енергію можна порівняти з вибухом 120-мегатонної бомби.
Первісний діаметр кратера — близько 7 км, а глибина — до 600—800 м. Вік кратера, визначений калій-аргоновим методом, становить 420 млн років, а за аргон-аргоновим методом (40Ar/39Ar) — 444 млн років. Середній діаметр плаща зювітів становив 4,8 км, діаметр зовнішнього кола аутигенних брекчій ~ 6,1 км.
У складі порід кристалічного фундаменту, на якому утворився кратер, переважають граніти та гранодіорити подольського комплексу (собіти). У донній та бокових частинах залягають аутигенні брекчії, що являють собою роздроблені, але не перемішані породи фундаменту, з ознаками ударного метаморфізму. Із заглибленням вони поступово переходять спочатку в катакластичні, а потім — у непорушені породи. На аутигенній брекчії (здебільшого — з поступовим переходом) лежить алогенна (перемішані уламки). Вона складається переважно з уламків граніту й утворює лінзу діаметром близько 4 км навколо центрального підняття, яке має діаметр близько 600—700 м. Потужність цього шару сягає 200 м. Зверху трапляються [en] (уламки фундаментних порід, зцементовані склом) і тагаміти. Уламки в зювітах мають ознаки ударного метаморфізму та плавлення.
У західній частині алогенні брекчії перекрито товщею пісчано-глинистих відкладів верхнього силуру-нижнього девону (бл. 400 млн років), які частково порушені. Наявність уламків і глиб осадових порід є доказом того, що до моменту зіткнення на поверхні кристалічного фундаменту вже існували відклади платформового чохла невеликої потужності. Ці породи в регіоні не збереглися та їх вік невідомий, разом із тим їх вивчення становить інтерес не лише для імпактної структури, але й для палеогеографічних досліджень узагалі. На решті кратера брекчію перекрито відкладами палеогенового, неогенового та четвертинного періодів невеликої товщини. Утім, залягання порід детально не вивчено, оскільки пробурені свердловини не пройшли всієї товщі структури.
Сучасна поверхня рельєфу лежить на 400 м нижче рівня земної поверхні на час зіткнення з космічним тілом. Зовнішній діаметр області поширення імпактитів і алогенних брекчій (на сучасному рівні ерозійного зрізу) становить 3,2 км, а діаметр брекчійованих гранітоїдів центральної гірки — близько 650 м.
На захід від кратера на відстані до 30 км трапляються окремі ділянки брекчії потужністю до 10—22 м, аналогічної за складом до алогенної кратерної брекчії. Їх вважають закратерними викидами.
У культурі
На відміну від інших подібних структур в Україні, які повністю сховані під товщею осадових порід, Іллінецький кратер частково доступний на поверхні. Жителі навколишніх сіл використовували каміння для фундаментування та спорудження будинків, робили з нього жорна, туристи брали камінь як сувенір. Знайдений у районі астроблеми ріг північного оленя свідчить про наявність поселень в цих місцях, які були важливими торговими пунктами.
Поблизу Лугової знайдено найбільший у світі агат розмірами — 14,5×25×32 сантиметри, зріз якого перебуває в Музеї природознавства Берліна. Мисливці за здобиччю мали надію видобути з кратера виявлені там алмази, але їх кількість дуже мала для видобутку.
1984 року кратер був об'єктом екскурсій 27-ї сесії Міжнародного геологічного конгресу.
У Вінниці регулярно відбуваються міжнародні конференції «КАММАК — Комети, астероїди, метеори, метеорити, астроблеми, кратери», присвячені проблемам взаємодії малих тіл Сонячної системи з планетами й утворенню ударно-вибухових геоструктур (1999, 2002, 2005, 2008, 2011, 2017 рр.). Вінницю обрано місцем для конференцій зокрема тому, що поблизу розташована найдавніша в Україні астроблема.
Територія є унікальною для України, однак вона не має суттєвого туристичного або рекреаційного навантаження. Ділянки приватизовано, відбувається інтенсивна господарська руйнація ландшафтів.
2017 року частину території кратера площею 17,2 га, що розташована на території Якубівської сільської ради за межами с. Лугова, було оголошено геологічною пам'яткою природи місцевого значення.
Ключовим об'єктом пам'ятки природи є території виходу на поверхню брекчійованих порід, які якнайкраще реконструюють історію утворення та подальших змін вибухових кратерів.
2018 року на охоронній території було облаштовано оглядові майданчики, встановлено інформаційні стенди та вказівники. Представники Іллінецької територіальної громади вважали, що пам'ятка матиме великий туристичний потенціал і планували створити в кратері масштабний туристичний комплекс.
Галерея
- Кар'єр № 13 поблизу с. Іваньки (з різних боків)
-
-
-
Див. також
Примітки
- Зювіт (від лат. Suevia — назва Швабії, історичної області на південному заході Німеччини) — гірська порода, уламковий різновид імпактиту, що являє собою алохтонну поліміктову (змішану) літифіковану (зцементовану) брекчію. Утворюється під впливом ударних хвиль, що виникають в результаті падіння космічних тіл або внаслідок грандіозних вивержень мантійних газів (формування діатрем). Складається з уламків (10—90 %), а також фрагментів порід і мінералів. Кількість , як правило, не перевищує 5..7 %.
- До 2009 року музей природознавства Берліна був частиною Гумбольдтського університету.
Джерела
- Совгіра С. В., Гончаренко Г. Є. Проектування нових заповідних територій // VI-ий Всеукраїнський з'їзд екологів з міжнародною участю (Екологія/Ecology-2017), м. Вінниця, 20-22 вересня, 2017 : збірник наукових праць. — Вінниця : ВНТУ, 2017. — УДК 502.172(1-751.3)(477).
- В.Н. Криводубський, В.І. Солоненко, К.І. Чурюмов. Іллінецька астроблема — найдавніша на Українському кристалічному щиті // Вісник Астрономічної школи. — 2004. — Т. 5, вип. 1–2. — С. 23–29. — УДК 551.311.5. — ISSN 1607–2855.
- Тарасенко В.Е. Об эффузивной горной породе из Липовецкого уезда Киевской губернии. — К., 1898. — 13 с.
- С. И. Климовский, Е. П. Гуров (сентябрь-октябрь 2001). О сырье и масштабах производства древнерусских жерновов с Ильнецкого месторождения. Восточноевропейский археологический журнал. Лаборатория аналитических исследований НИИПОИ МКИ Украины (5(12)). оригіналу за 13 листопада 2018. Процитовано 13 листопада 2018.
- Віктор Мельник. Останній прихисток космічного блукальця. Україна Молода. Архів оригіналу за 6 липня 2013. Процитовано 11 січня 2013.
- Хавлюк П. І. Деякі матеріали до характеристики ремесла уличів : Тези пленарних і секційних доповідей (результати польових археологічних досліджень 1970-1971 р. на території України) // XV наукова конференція ІА АН УРСР, присвячена 50-річчю утворення СРСР. — Одеса, 1972. — С. 343—346.
- Хавлюк П. І. До питания про виготовлення жорен у давній Русі // Археологія. — 1973. — Вип. 9. — С. 34-40.
- Вальтер А. А., Рябенко В. А. (1973). Петрографические признаки ударно-метеоритного происхождения Ильинецкой структуры (Винницкая область). Геологический журнал. 6: 142—146.(рос.)
- Геологические последствия падений кратерообразующих метеоритов. — Недра. — Ленинград, 1973. — С. 18.(рос.)
- В. Г. Кручиненко (2002). Астроблеми. Астрономічний календар. с. 207—210. оригіналу за 13 листопада 2018. Процитовано 13 листопада 2018.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|6=
() - С. С. Быстревская, Т. А., Земков, Т. Т Виноградов. Новые данные о строении Ильинецкого палеовулкана на УЩ // Геологический журнал. — 1974. — Т. 34, вип. 3. — С. 74—80.
- Гинтов О. Б., Шевченко Т. П., Голуб В. М. Об эндогенной природе Ильинской структуры // Геологический журнал. — 1975. — Т. 35, вип. 1. — С. 54—62.
- Ваганов, 1985, с. 78—79.
- Ваганов, 1985, с. 81—82.
- Eugene P. GUROV, Christian KOEBERL, Wolf Uwe REIMOLD (November 1998). Petrography and geochemistry of target rocks and impactites from the Ilyinets Crater, Ukraine. Meteoritics & Planetary Sciences. 33 (6): 1317—1333. doi:10.1111/j.1945-5100.1998.tb01316.x. (англ.)
- Олег ЧЕБАН (26 січня 2011). Алмази від... космічного прибульця. www.ukurier.gov.ua. оригіналу за 30 грудня 2015. Процитовано 26 липня 2018.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
() - Анастасія Сплодитель. Наукове обґрунтування необхідності створення геологічної пам'ятки природи місцевого значення «Липовецько-Іллінецька астроблема» // Вісник Львівського університету. — 2014. — Вип. 48. — С. 298–305. — (серія географічна). — ISSN 2078-6441.
- Изучение импактного кратерообразования в Институте геологических наук НАН Украины // Геологічний журнал. — 2018. — Вып. 64. — № 3. — С. 84-99. — ISSN 1025–6814. — DOI: . з джерела 6 березня 2022. Процитовано 15 серпня 2019.
- Вальтер А. А., Писанский А. И. Ильинецкая астроблема — важный геологический и археологический памятник Украины [ 2016-03-04 у Wayback Machine.] // 3 Comets Asteroiids Meteors Meteoriites Astrobllemes Craters. Memorial international conference CAMMAC 2011. Book of selected papers AND abstracts. — Vinnytsia, 2011. с. 26. (рос.)
- Ваганов, 1985, с. 82.
- Ваганов, 1985, с. 83—84.
- Ваганов, 1985, с. 84.
- Ваганов, 1985, с. 85.
- Лапін Олександр (09.03.2008). Іллінецька астроблема — найдавніша на Українському кристалічному щиті. Укрінформ. Процитовано 18 травня 2018.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - К. И. Чурюмов. Четвертая международная конференция «Кометы, астероиды, метеоры, метеориты, астроблемы и кратеры» (КАММАК–2008) // Вісник Астрономічної школи. — 2011. — Т. 7, вип. 2. — С. 311 – 313. — ISSN 1607-2855.
- CAMMAC-2017 – Memorial International Conference dedicated to prof Klim Churyumov. CAMMAC. оригіналу за 18 травня 2018. Процитовано 18 травня 2018.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|5=
()(англ.) - Іллінецька астроблема (зоряна рана) [ 2012-08-11 у Wayback Machine.] на сайті «Сім чудес України»
- А. О. Сплодитель. Унікальні геологічні об'єкти як складові національних природних парків : Матеріали міжнародної науково-практичної конференції,присвяченої 20-річчю Національного природного парку «Вижницький» // Прагматичні аспекти діяльності національних природних парків. — Чернівці : «Друк Арт», 2015. — С. 153—157.
- Рішення 21 сесії Вінницької обласної Ради 7 скликання від 30.06.2017 р. № 403 (PDF). (PDF) оригіналу за 15.05.2018. Процитовано 06.12.2018.
- Метеоритний кратер на Вінниччині став заповідним об’єктом. Укрінформ. 03.07.2017. оригіналу за 30.05.2019. Процитовано 9 серпня 2019.
- Реєстр об`єктів природо-заповідного фонду (станом 11.03.2019). Вінницька обласна державна адміністрація. 12 березня 2019. оригіналу за 30.05.2019. Процитовано 9 серпня 2019.
- В Іллінецькій ОТГ розвивають «метеоритний» туризм. Укрінформ. 21.06.2019. оригіналу за 16.08.2019. Процитовано 16 серпня 2019.
- Олеся ШУТКЕВИЧ (12 серпня 2019). На Вінниччині місце падіння метеорита перетворять на туристичну Мекку. Газета «День». оригіналу за 14 серпня 2019. Процитовано 14 серпня 2019.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
()
Література
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Іллінецький кратер |
- В. И. Ваганов, П. Ф. Иванкин, П. Н. Кропоткин. Взрывные кольцевые структуры щитов и платформ. — М. : Недра, 1985. — 200 с.
- Вальтер А. А., Рябенко В. А. Взрывные кратеры Украинского щита : ( )[рос.]. — К. : Наукова думка, 1977. — 156 с.
- А. А. Вальтер, В. Н. Криводубський, В. І. Солоненко. Іллінецька астроблема // Сучасні проблеми комет, астероїдів, метеоритів, астроблем і кратерів : р. Першої міжнародної конференції КАММАК 99 / К. Т. Чурюмова. — Вінниця, 2000. — С. 367–380.
- Мандруючи Іллінецьким кратером : Наукова конференція "Здобутки і перспективи розвитку геологічної науки в Україні" (14—16 травня 2019) : путівник геол. екскурсії / наук. ред.: О. М. Пономаренко, Є. П. Гуров. — К. : Ін-т геохімії, мінералогії та рудоутворення ім. М. П. Семененка, 2019. — 33 с. — .
- Gurov, E. P.; Gurova, E. P. (03/1984). Formation of Ilyinets Crater Bombs: the Role of High-Temperature Condensation. LUNAR AND PLANETARY SCIENCE. XV: 335—336. Bibcode:1984LPI....15..335G. (англ.)
- Meteorite Impacts in Precambrian Shields. : ( )[англ.] : Programme and Abstracts the 4th Workshop of the European Science Foundation Impact Programme / Plado, J. ; Pesonen, L.J.. — Geological Survey of Finland. — Lappajarvi-Karikkoselka-Saäksjärvi, 2000. — 119 p.
- Заповідне Поділля / Г. І. Денисик, В. Є. Любченко. — Вінниця : Теза, 2000. — 104 с.
- О. В. Мудрак. Обгрунтування необхідності розбудови екологічної мережі Вінницької області // Зб. наук. праць Вінницького держ. аграрного ун-ту. — Вінниця, 2004. — Вип. 17. — С. 84–92.
- А. О. Сплодитель. “Липовецько–Іллінецька астроблема” – майбутній об’єкт природно-заповідного фонду Вінниччини // Актуальні проблеми сучасної науки та наукових досліджень / редкол.: Р.С. Гуревич (голова) [та ін.]. — Вінниця : Вінницький державний педагогічний університет імені Михайла Коцюбинського : ТОВ фірма «Планер», 2012. — Вип. 2. — С. 271—274. — 358 с. — .
- Ю. В Яцентюк. Екомережа Вінницької області. — Вінниця : ПП «ТД «Едельвейс і К», 2011. — 128 с.
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Illine ckij kra ter astroblema u Vinnickij oblasti vikom blizko 400 mln rokiv Yedina z astroblem Ukrayini sho chastkovo vihodit na poverhnyu Zemli Krater lezhit na 8 km na zahid vid mista Illinci 40 km na pivdennij shid vid m Vinnici na mezhi Lipoveckoyi ta Illineckoyi miskih gromad mizh selami Lugova Slobidka Ivanki ta Zhornishe Illineckij krater Ukrayinska marka 1998 roku prisvyachena Illineckij astroblemiUkrayinska marka 1998 roku prisvyachena Illineckij astroblemi 49 05 pn sh 29 06 sh d 49 099983 pn sh 29 106883 sh d 49 099983 29 106883 Koordinati 49 05 pn sh 29 06 sh d 49 099983 pn sh 29 106883 sh d 49 099983 29 106883 Krayina Ukrayina RegionVinnicka oblast Tipastroblema U bazah danihEID PKISZ ISW Illineckij krater Illineckij krater Illineckij krater u Vikishovishi Chastinu teritoriyi astroblemi ogolosheno pam yatkoyu prirodi miscevogo znachennya Istoriya doslidzhenU tektonichnomu vidnoshenni teritoriya nalezhit do Ukrayinskogo kristalichnogo shita v orografichnomu lezhit na mezhi Podilskoyi ta Pridniprovskoyi visochin visoti 255 257 m n r m na vododili richok Sob ta Sobok basejn Pivdennogo Bugu Pershi geologichni doslidzhennya v dolini richki Sobok proviv 1851 roku profesor K Feofilaktov yakij vidznachiv isnuvannya tam nezvichnoyi girskoyi porodi za zovnishnim viglyadom vidminnoyi vid navkolishnih granitiv 1898 roku rezultati pershih petrografichnih doslidzhen porid opisav V Yu Tarasenko Vidpovidni porodi bulo viznacheno yak ortofiri ta vulkanichni tufi hocha isnuvannya vulkana haj i davno zgaslogo u zoni sucilnogo kristalichnogo shita bulo shonajmenshe divnim Na mezhi 1960 70 h rokiv pid chas arheologichnih doslidzhen poblizu sil Zhornishe j Lugova bulo viyavleno davnij kar yer z vidobutku yak todi vvazhalosya vulkanichnogo tufu dlya vigotovlennya zhoren Bulo viyavleno zagotovki zhoren nepridatni zhorna ta shestimetrovij shar vidhodiv yih virobnictva Rozrobku pochali plemena chernyahivskoyi kulturi u III st do n e i vona trivala imovirno z perervami do mongolskoyi navali Za suchasnoyu terminologiyeyu porodu yaka maye zovnishnyu podibnist do vulkanichnogo tufu klasifikuyut yak en Kilka zhoren znajdenih na rozkopkah u Kiyevi ta datovanih 1240 rokom bulo identifikovano yak vigotovleni z illineckogo kar yeru 1973 roku A A Valter ta za oznakami udarnogo metamorfizmu mineraliv viznachili meteoritne pohodzhennya kratera Do takozh visnovku nezalezhno dijshov Prote meteoritne pohodzhennya kratera trivalij chas zalishalosya diskusijnim 1975 roku bulo vidkrito tak zvani impaktni almazi sho utvorilisya z grafitu porid misheni almaz lonsdejlitovi paramorfozi grafitu druge u sviti pislya Popigajskogo kratera vidkrittya almaziv u korinnih porodah Na misci kratera zafiksovano magnitnu anomaliyu rozmirom 8 9 km iz centrom poblizu s Ivanki ta negativnu gravitacijnu anomaliyu diametrom blizko 4 km V impaktitah Illineckogo kratera viyavleno pidvishenij porivnyano iz zemnim vmist nikelyu ta kobaltu u spivvidnoshennyah harakternih dlya porid zabrudnenih meteoritnoyu rechovinoyu Ce dalo pidstavi ostatochno identifikuvati cyu geologichnu strukturu yak meteoritnij krater Piznishe bulo viyavleno neznachne zabrudnennya rozplaviv iridiyem Osoblivosti krateraKrater utvorivsya vnaslidok zitknennya kosmichnogo tila masoyu blizko 40 mln tonn i diametrom 230 300 m iz tverdimi porodami ukrayinskogo kristalichnogo shita Meteorit yakij vid tertya ob atmosferu rozigrivsya do temperaturi plavlennya vnaslidok udaru vibuhnuv Vivilnenu pri comu energiyu mozhna porivnyati z vibuhom 120 megatonnoyi bombi Pervisnij diametr kratera blizko 7 km a glibina do 600 800 m Vik kratera viznachenij kalij argonovim metodom stanovit 420 mln rokiv a za argon argonovim metodom 40Ar 39Ar 444 mln rokiv Serednij diametr plasha zyuvitiv stanoviv 4 8 km diametr zovnishnogo kola autigennih brekchij 6 1 km U skladi porid kristalichnogo fundamentu na yakomu utvorivsya krater perevazhayut graniti ta granodioriti podolskogo kompleksu sobiti U donnij ta bokovih chastinah zalyagayut autigenni brekchiyi sho yavlyayut soboyu rozdrobleni ale ne peremishani porodi fundamentu z oznakami udarnogo metamorfizmu Iz zagliblennyam voni postupovo perehodyat spochatku v kataklastichni a potim u neporusheni porodi Na autigennij brekchiyi zdebilshogo z postupovim perehodom lezhit alogenna peremishani ulamki Vona skladayetsya perevazhno z ulamkiv granitu j utvoryuye linzu diametrom blizko 4 km navkolo centralnogo pidnyattya yake maye diametr blizko 600 700 m Potuzhnist cogo sharu syagaye 200 m Zverhu traplyayutsya en ulamki fundamentnih porid zcementovani sklom i tagamiti Ulamki v zyuvitah mayut oznaki udarnogo metamorfizmu ta plavlennya U zahidnij chastini alogenni brekchiyi perekrito tovsheyu pischano glinistih vidkladiv verhnogo siluru nizhnogo devonu bl 400 mln rokiv yaki chastkovo porusheni Nayavnist ulamkiv i glib osadovih porid ye dokazom togo sho do momentu zitknennya na poverhni kristalichnogo fundamentu vzhe isnuvali vidkladi platformovogo chohla nevelikoyi potuzhnosti Ci porodi v regioni ne zbereglisya ta yih vik nevidomij razom iz tim yih vivchennya stanovit interes ne lishe dlya impaktnoyi strukturi ale j dlya paleogeografichnih doslidzhen uzagali Na reshti kratera brekchiyu perekrito vidkladami paleogenovogo neogenovogo ta chetvertinnogo periodiv nevelikoyi tovshini Utim zalyagannya porid detalno ne vivcheno oskilki probureni sverdlovini ne projshli vsiyeyi tovshi strukturi Suchasna poverhnya relyefu lezhit na 400 m nizhche rivnya zemnoyi poverhni na chas zitknennya z kosmichnim tilom Zovnishnij diametr oblasti poshirennya impaktitiv i alogennih brekchij na suchasnomu rivni erozijnogo zrizu stanovit 3 2 km a diametr brekchijovanih granitoyidiv centralnoyi girki blizko 650 m Na zahid vid kratera na vidstani do 30 km traplyayutsya okremi dilyanki brekchiyi potuzhnistyu do 10 22 m analogichnoyi za skladom do alogennoyi kraternoyi brekchiyi Yih vvazhayut zakraternimi vikidami U kulturiNa vidminu vid inshih podibnih struktur v Ukrayini yaki povnistyu shovani pid tovsheyu osadovih porid Illineckij krater chastkovo dostupnij na poverhni Zhiteli navkolishnih sil vikoristovuvali kaminnya dlya fundamentuvannya ta sporudzhennya budinkiv robili z nogo zhorna turisti brali kamin yak suvenir Znajdenij u rajoni astroblemi rig pivnichnogo olenya svidchit pro nayavnist poselen v cih miscyah yaki buli vazhlivimi torgovimi punktami Poblizu Lugovoyi znajdeno najbilshij u sviti agat rozmirami 14 5 25 32 santimetri zriz yakogo perebuvaye v Muzeyi prirodoznavstva Berlina Mislivci za zdobichchyu mali nadiyu vidobuti z kratera viyavleni tam almazi ale yih kilkist duzhe mala dlya vidobutku 1984 roku krater buv ob yektom ekskursij 27 yi sesiyi Mizhnarodnogo geologichnogo kongresu U Vinnici regulyarno vidbuvayutsya mizhnarodni konferenciyi KAMMAK Kometi asteroyidi meteori meteoriti astroblemi krateri prisvyacheni problemam vzayemodiyi malih til Sonyachnoyi sistemi z planetami j utvorennyu udarno vibuhovih geostruktur 1999 2002 2005 2008 2011 2017 rr Vinnicyu obrano miscem dlya konferencij zokrema tomu sho poblizu roztashovana najdavnisha v Ukrayini astroblema Teritoriya ye unikalnoyu dlya Ukrayini odnak vona ne maye suttyevogo turistichnogo abo rekreacijnogo navantazhennya Dilyanki privatizovano vidbuvayetsya intensivna gospodarska rujnaciya landshaftiv 2017 roku chastinu teritoriyi kratera plosheyu 17 2 ga sho roztashovana na teritoriyi Yakubivskoyi silskoyi radi za mezhami s Lugova bulo ogolosheno geologichnoyu pam yatkoyu prirodi miscevogo znachennya Klyuchovim ob yektom pam yatki prirodi ye teritoriyi vihodu na poverhnyu brekchijovanih porid yaki yaknajkrashe rekonstruyuyut istoriyu utvorennya ta podalshih zmin vibuhovih krateriv 2018 roku na ohoronnij teritoriyi bulo oblashtovano oglyadovi majdanchiki vstanovleno informacijni stendi ta vkazivniki Predstavniki Illineckoyi teritorialnoyi gromadi vvazhali sho pam yatka matime velikij turistichnij potencial i planuvali stvoriti v krateri masshtabnij turistichnij kompleks GalereyaKar yer 13 poblizu s Ivanki z riznih bokiv Div takozhMeteoritni krateri UkrayiniPrimitkiZyuvit vid lat Suevia nazva Shvabiyi istorichnoyi oblasti na pivdennomu zahodi Nimechchini girska poroda ulamkovij riznovid impaktitu sho yavlyaye soboyu alohtonnu polimiktovu zmishanu litifikovanu zcementovanu brekchiyu Utvoryuyetsya pid vplivom udarnih hvil sho vinikayut v rezultati padinnya kosmichnih til abo vnaslidok grandioznih viverzhen mantijnih gaziv formuvannya diatrem Skladayetsya z ulamkiv 10 90 a takozh fragmentiv porid i mineraliv Kilkist yak pravilo ne perevishuye 5 7 Do 2009 roku muzej prirodoznavstva Berlina buv chastinoyu Gumboldtskogo universitetu DzherelaSovgira S V Goncharenko G Ye Proektuvannya novih zapovidnih teritorij VI ij Vseukrayinskij z yizd ekologiv z mizhnarodnoyu uchastyu Ekologiya Ecology 2017 m Vinnicya 20 22 veresnya 2017 zbirnik naukovih prac Vinnicya VNTU 2017 UDK 502 172 1 751 3 477 V N Krivodubskij V I Solonenko K I Churyumov Illinecka astroblema najdavnisha na Ukrayinskomu kristalichnomu shiti Visnik Astronomichnoyi shkoli 2004 T 5 vip 1 2 S 23 29 UDK 551 311 5 ISSN 1607 2855 Tarasenko V E Ob effuzivnoj gornoj porode iz Lipoveckogo uezda Kievskoj gubernii K 1898 13 s S I Klimovskij E P Gurov sentyabr oktyabr 2001 O syre i masshtabah proizvodstva drevnerusskih zhernovov s Ilneckogo mestorozhdeniya Vostochnoevropejskij arheologicheskij zhurnal Laboratoriya analiticheskih issledovanij NIIPOI MKI Ukrainy 5 12 originalu za 13 listopada 2018 Procitovano 13 listopada 2018 Viktor Melnik Ostannij prihistok kosmichnogo blukalcya Ukrayina Moloda Arhiv originalu za 6 lipnya 2013 Procitovano 11 sichnya 2013 Havlyuk P I Deyaki materiali do harakteristiki remesla ulichiv Tezi plenarnih i sekcijnih dopovidej rezultati polovih arheologichnih doslidzhen 1970 1971 r na teritoriyi Ukrayini XV naukova konferenciya IA AN URSR prisvyachena 50 richchyu utvorennya SRSR Odesa 1972 S 343 346 Havlyuk P I Do pitaniya pro vigotovlennya zhoren u davnij Rusi Arheologiya 1973 Vip 9 S 34 40 Valter A A Ryabenko V A 1973 Petrograficheskie priznaki udarno meteoritnogo proishozhdeniya Ilineckoj struktury Vinnickaya oblast Geologicheskij zhurnal 6 142 146 ros Geologicheskie posledstviya padenij krateroobrazuyushih meteoritov Nedra Leningrad 1973 S 18 ros V G Kruchinenko 2002 Astroblemi Astronomichnij kalendar s 207 210 originalu za 13 listopada 2018 Procitovano 13 listopada 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 6 dovidka S S Bystrevskaya T A Zemkov T T Vinogradov Novye dannye o stroenii Ilineckogo paleovulkana na USh Geologicheskij zhurnal 1974 T 34 vip 3 S 74 80 Gintov O B Shevchenko T P Golub V M Ob endogennoj prirode Ilinskoj struktury Geologicheskij zhurnal 1975 T 35 vip 1 S 54 62 Vaganov 1985 s 78 79 Vaganov 1985 s 81 82 Eugene P GUROV Christian KOEBERL Wolf Uwe REIMOLD November 1998 Petrography and geochemistry of target rocks and impactites from the Ilyinets Crater Ukraine Meteoritics amp Planetary Sciences 33 6 1317 1333 doi 10 1111 j 1945 5100 1998 tb01316 x angl Oleg ChEBAN 26 sichnya 2011 Almazi vid kosmichnogo pribulcya www ukurier gov ua originalu za 30 grudnya 2015 Procitovano 26 lipnya 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka Anastasiya Sploditel Naukove obgruntuvannya neobhidnosti stvorennya geologichnoyi pam yatki prirodi miscevogo znachennya Lipovecko Illinecka astroblema Visnik Lvivskogo universitetu 2014 Vip 48 S 298 305 seriya geografichna ISSN 2078 6441 Izuchenie impaktnogo krateroobrazovaniya v Institute geologicheskih nauk NAN Ukrainy Geologichnij zhurnal 2018 Vyp 64 3 S 84 99 ISSN 1025 6814 DOI 10 30836 igs 1025 6814 2018 3 142276 z dzherela 6 bereznya 2022 Procitovano 15 serpnya 2019 Valter A A Pisanskij A I Ilineckaya astroblema vazhnyj geologicheskij i arheologicheskij pamyatnik Ukrainy 2016 03 04 u Wayback Machine 3 Comets Asteroiids Meteors Meteoriites Astrobllemes Craters Memorial international conference CAMMAC 2011 Book of selected papers AND abstracts Vinnytsia 2011 s 26 ros Vaganov 1985 s 82 Vaganov 1985 s 83 84 Vaganov 1985 s 84 Vaganov 1985 s 85 Lapin Oleksandr 09 03 2008 Illinecka astroblema najdavnisha na Ukrayinskomu kristalichnomu shiti Ukrinform Procitovano 18 travnya 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya K I Churyumov Chetvertaya mezhdunarodnaya konferenciya Komety asteroidy meteory meteority astroblemy i kratery KAMMAK 2008 Visnik Astronomichnoyi shkoli 2011 T 7 vip 2 S 311 313 ISSN 1607 2855 CAMMAC 2017 Memorial International Conference dedicated to prof Klim Churyumov CAMMAC originalu za 18 travnya 2018 Procitovano 18 travnya 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 5 dovidka angl Illinecka astroblema zoryana rana 2012 08 11 u Wayback Machine na sajti Sim chudes Ukrayini A O Sploditel Unikalni geologichni ob yekti yak skladovi nacionalnih prirodnih parkiv Materiali mizhnarodnoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi prisvyachenoyi 20 richchyu Nacionalnogo prirodnogo parku Vizhnickij Pragmatichni aspekti diyalnosti nacionalnih prirodnih parkiv Chernivci Druk Art 2015 S 153 157 Rishennya 21 sesiyi Vinnickoyi oblasnoyi Radi 7 sklikannya vid 30 06 2017 r 403 PDF PDF originalu za 15 05 2018 Procitovano 06 12 2018 Meteoritnij krater na Vinnichchini stav zapovidnim ob yektom Ukrinform 03 07 2017 originalu za 30 05 2019 Procitovano 9 serpnya 2019 Reyestr ob yektiv prirodo zapovidnogo fondu stanom 11 03 2019 Vinnicka oblasna derzhavna administraciya 12 bereznya 2019 originalu za 30 05 2019 Procitovano 9 serpnya 2019 V Illineckij OTG rozvivayut meteoritnij turizm Ukrinform 21 06 2019 originalu za 16 08 2019 Procitovano 16 serpnya 2019 Olesya ShUTKEVICh 12 serpnya 2019 Na Vinnichchini misce padinnya meteorita peretvoryat na turistichnu Mekku Gazeta Den originalu za 14 serpnya 2019 Procitovano 14 serpnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka LiteraturaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Illineckij krater V I Vaganov P F Ivankin P N Kropotkin Vzryvnye kolcevye struktury shitov i platform M Nedra 1985 200 s Valter A A Ryabenko V A Vzryvnye kratery Ukrainskogo shita ros K Naukova dumka 1977 156 s A A Valter V N Krivodubskij V I Solonenko Illinecka astroblema Suchasni problemi komet asteroyidiv meteoritiv astroblem i krateriv r Pershoyi mizhnarodnoyi konferenciyi KAMMAK 99 K T Churyumova Vinnicya 2000 S 367 380 Mandruyuchi Illineckim kraterom Naukova konferenciya Zdobutki i perspektivi rozvitku geologichnoyi nauki v Ukrayini 14 16 travnya 2019 putivnik geol ekskursiyi nauk red O M Ponomarenko Ye P Gurov K In t geohimiyi mineralogiyi ta rudoutvorennya im M P Semenenka 2019 33 s ISBN 978 966 02 8899 7 Gurov E P Gurova E P 03 1984 Formation of Ilyinets Crater Bombs the Role of High Temperature Condensation LUNAR AND PLANETARY SCIENCE XV 335 336 Bibcode 1984LPI 15 335G angl Meteorite Impacts in Precambrian Shields angl Programme and Abstracts the 4th Workshop of the European Science Foundation Impact Programme Plado J Pesonen L J Geological Survey of Finland Lappajarvi Karikkoselka Saaksjarvi 2000 119 p Zapovidne Podillya G I Denisik V Ye Lyubchenko Vinnicya Teza 2000 104 s O V Mudrak Obgruntuvannya neobhidnosti rozbudovi ekologichnoyi merezhi Vinnickoyi oblasti Zb nauk prac Vinnickogo derzh agrarnogo un tu Vinnicya 2004 Vip 17 S 84 92 A O Sploditel Lipovecko Illinecka astroblema majbutnij ob yekt prirodno zapovidnogo fondu Vinnichchini Aktualni problemi suchasnoyi nauki ta naukovih doslidzhen redkol R S Gurevich golova ta in Vinnicya Vinnickij derzhavnij pedagogichnij universitet imeni Mihajla Kocyubinskogo TOV firma Planer 2012 Vip 2 S 271 274 358 s ISBN 978 966 2337 01 3 Yu V Yacentyuk Ekomerezha Vinnickoyi oblasti Vinnicya PP TD Edelvejs i K 2011 128 s Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi