Дені́ Дідро́ (фр. Denis Diderot, 5 жовтня 1713, Ланґр — 31 липня 1784, Париж) — французький філософ та енциклопедист епохи Просвітництва.
Дені Дідро | |
---|---|
фр. Denis Diderot | |
![]() Портрет Дені Дідро роботи Ван Лоо, який Дідро не визнав схожим | |
Народився | 5 жовтня 1713 Ланґр, Верхня Марна Шампань — Арденни |
Помер | 31 липня 1784 (70 років) Париж |
Поховання | Церква Святого Роха |
Громадянство | |
Діяльність | філософ, прозаїк-романіст, есеїст, Encyclopédistes, художній критик, драматург, літературний критик, correspondent, перекладач, історик, політолог, лексикограф, письменник, art theorist, літературний теоретик |
Галузь | сценічне мистецтво |
Alma mater | ліцей Людовика Великого, Ліцей Сент-Луї і Паризький університет (1732) |
Відомі учні | d |
Знання мов | французька[1][2] |
Членство | Прусська академія наук, Російська академія наук і Петербурзька академія наук |
Напрямок | Encyclopédistes і Матеріалізм |
Magnum opus | Жак фаталіст і його пан і Енциклопедія, або Тлумачний словник науки, мистецтва й ремесел |
Батько | d |
У шлюбі з | d |
Діти | d |
Автограф | ![]() |
IMDb | ID 0225784 |
Сайт | denis-diderot.com |
|
Біографія
Народився 5 жовтня 1713 в містечку Ланґр в родині ремісника. Початкову освіту отримав в ліцеї короля Людовіка Великого (тобто Луї XIV).
1732 отримав ступінь магістра гуманітарних наук, вирішив відмовитися від кар'єри священика та стати юристом. Почав вивчати юриспруденцію, але покинув навчання. Його привабила можливість стати письменником. Етап юнацьких пошуків несхвально сприймався батьками, що призвело до конфліктів. Дені обірвав зв'язок з батьком і деякий час вів богемний спосіб життя, набираючись власного життєвого досвіду.
1742 в Парижі познайомився з Руссо, з яким склалися дружні стосунки. Серед кореспондентів Дені Дідро була Софі Волленд, з якою він охоче листувався, розвиваючи свої філософські думки та даючи тверезі оцінки паризькій дійсності, протиріччя та ганебні явища якої впадали у око.
1743 Дені Дідро одружився з жінкою, що походила з ревної католицької родини. Антуанета була старшою на 4 роки за 30-річного письменника і не мала посагу. Цей шлюб не схвалив батько Дідро, що погіршило відносини між ними.
Єдиною дитиною, що дожила до дорослого віку, була донька письменника.
Дені Дідро, як письменник, набув популярності та слави, але це не дало йому матеріального статку. Навіть обрання у члени Французької академії наук не поліпшило матеріального стану літератора.
Родина була не в змозі дати за дочкою посаг. Тому письменник вирішив продати найдорожче, що створив за життя і що мав — власну бібліотеку.
Продаж бібліотеки Дідро несподівано став приводом для політичного втручання російської імператриці Катерини ІІ. Бажаючи підвищити власний статус в очах паризького аристократичного суспільства, Катерина ІІ демонстративно придбала бібліотеку письменника за значні гроші, зробила Дідро бібліотекарем, надіслала йому зарплатню відразу за кілька років наперед. Крім того, вона залишала бібліотеку письменника в Парижі до його смерті. Книги перевезли до орендованого будинку в Парижі з правом письменника користуватися ними. Справа отримала значний розголос, який Катерина ІІ вдало використала собі на користь.
На запрошення Катерини II 1773 він приїхав до Російської імперії, де на прохання цариці написав «План університету або школи публічного викладання наук для російського уряду» і поради: «Про школу для молодих дівчат», «Про особливе виховання», «Про публічні школи» та інші, де розглянув весь спектр педагогічних проблем, відомих на той час. Дідро виступив з проектом державної системи народної освіти на принципах загального, безкоштовного, початкового навчання. Він прагнув забезпечити фактичну доступність школи, вважав за необхідне організувати матеріальну допомогу держави дітям бідняків (безкоштовні підручники та харчування в початковій школі, стипендії в середній та вищій школі).
Російська імперія, царат в особі Катерини ІІ лише використовували ідеї просвітництва заради зміцнення власних позицій. Усе радикальне і сміливе у просвітництві влада імперії відкидала негайно. Ані Дідро, ані Катерина ІІ не здійснювали — із міркувань безпеки — записів власних бесід. Красномовним було повне мовчання письменника про ці бесіди згодом та дратівливі зауваження імператриці про Дідро у листуванні до Гріма. Але зміст дратівливих зауважень імператриці Катерини ІІ на той час не розголошували.
Помер 1784 в Парижі.
Діяльність Дідро
Створення Енциклопедії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTDBWdVkzbGpiRzl3WldScFpWOWtaVjlFSlRJM1FXeGxiV0psY25SZlpYUmZSR2xrWlhKdmRGOHRYMUJ5WlcxcFpYSmxYMUJoWjJWZkxWOUZUa05mTVMxT1FUVXVhbkJuTHpFMU1IQjRMVVZ1WTNsamJHOXdaV1JwWlY5a1pWOUVKVEkzUVd4bGJXSmxjblJmWlhSZlJHbGtaWEp2ZEY4dFgxQnlaVzFwWlhKbFgxQmhaMlZmTFY5RlRrTmZNUzFPUVRVdWFuQm4uanBn.jpg)
Вийшовши з в'язниці, Дідро став редактором «Енциклопедії, або Тлумачного словника наук, мистецтв і ремесел» (1751–1780). Дідро зумів, разом з іншими просвітителями, зробити Енциклопедію системою наукових знань тієї епохи і зброєю в боротьбі з релігійною ідеологією та феодалізмом, чим нажив впливових ворогів.
Як проект, «Енциклопедія» виникла 1747 року. Ідею подав паризький видавець Луї Бретон, що мав на меті прибуток. Стати керівником нового і незвичного на той час проекту він запропонував небагатому письменникові Дені Дідро. (Сам Дідро не знав, що захопиться проектом і віддасть справі двадцять п'ять (25) запеклих і тривожних років життя). Дідро створив первісну програму видання, став його головним редактором, був автором помітної кількості його статей. Перші двадцять вісім (28) книг видання з тридцяти п'яти — вийшли з друку в редакції одного Дені Дідро. Лише згодом співредактором видання став французький науковець Жан д'Аламбер.
«Енциклопедія» Дідро помітно відрізнялась від сучасних, статті не мали звичних зараз скорочень, ілюстрації розмістили окремо у чотирьох томах, що було не досить зручно для читачів. Написати всі статті Дені Дідро і Жан д'Аламбер ніяк не могли через вже набуті людством наукові знання, котрі постійно збільшувались. Видання за ними почало не встигати. До створення статей була залучена низка відомих на той час письменників, серед котрих були Вольтер, Жан Жак Руссо, Шарль Луї де Монтеск'є, Гельвецій та низка менш відомих особистостей.
Видання було розраховане на дворянську і заможну аудиторію, розповсюджувалось за підпискою освічених багатіїв, зацікавлених у збереженні власних привілеїв і власного пільгового стану. «Енциклопедія» почала дратувати впливову католицьку церкву та консервативне дворянство. Почалася війна між авторами,редакторами видання з одного боку і реакціонерами з іншого. Дідро з гіркотою записав:
Нашими відкритими ворогами були: королівський двір, вельможі і військові, священики, поліція, судді, письменники, не залучені до праці (і платні), нарешті ті громадяни, що віддали власну свідомість панівній несхвальності видання. (Вороги) слово «енциклопедист» перетворили на ганебний ярлик. Ярлик клеїли на всіх, кого бажали представити перед королем як небезпечних осіб, перед священством — як ворогів церкви, перед суддями — як злочинців, перед народом — як громадян-негідників. Досі вважається, що енциклопедист — це людина, гідна лише смерті.
Загроза припинення видання виникла вже після оприлюднення перших книг. 1759 року був виданий наказ про заборону видання і знищення вже надрукованих семи книг. Наляканий спротивом Жан д'Аламбер припинив роботу. Вольтер радить і Дідро припинити видання. Проте Дідро не скорився.
Королівська тюрма — Бастилія — була в'язницею не тільки для політичних ворогів короля Франції. Серед заарештованих були і заборонені книги. Так, до Бастилії звозили конфісковані книги Французької Енциклопедії.
Злякався й видавець Луї Бретон. Потай від Дідро він цензурував статті, викидаючи з них усе сміливе і небезпечне. За спотворені тексти десяти томів несе відповідальність не Дені Дідро. Аби Дідро не відновив тексти, Бретон спалив його рукописи (!)
Еволюція поглядів філософа
У філософських творах «Думки про пояснення природи» (1754), «Розмова д'Аламбера з Дідро», «Сон д'Аламбера» (1769) «Філософські принципи матерії та руху» (1770), «Елементи фізіології» (1774–1780) Дідро відстоював матеріалістичні ідеї, розглядаючи все, що існує як різні формоутворення єдиної Нествореної матерії. Згідно з його вченням, матерія якісно різноманітна, в ній є початок саморуху, розвитку. Задовго до Чарлза Дарвіна Дідро висловив здогад про біологічну еволюцію. Заперечуючи божественне походження королівської влади, Дідро дотримувався теорії суспільного договору, але з острахом ставився до самостійного руху низів і пов'язував свої надії з освіченим монархом. В останній період життя схилявся до ідеї республіки замість монархії, але вважав її малопридатною в умовах великої централізованої держави.
Республіканська форма правління у Франції
Як відомо з історії, незважаючи на це, Франція стане республікою вже наприкінці 18 ст. в роки революції 1789-1793 рр. Декілька разів до республіканського правління Франція повертатиметься протягом 19 ст. і стане республікою в 20-му.
Філософія Дідро
Уся природа, згідно з поглядами Дідро, перебуває у постійному русі та еволюціонуванні. Усе, що існує, колись виникло і зникне, перетворюючись на щось інше. Різноманітність наявних матеріальних форм є головною причиною процесуальності світу. Розглядаючи конкретний процес зміни форм існування, ми можемо постійно фіксувати усе нові та нові форми, фрагменти зміни конкретної форми, але ніколи не зможемо побачити нескінченної множини форм реальності, які існують під час зміни одного предмета на якийсь інший. Не маючи можливості виявити безмежну множину форм реальності, люди користуються поняттям «матерія», яке засвідчує нам, що існує реальність, навіть якщо вона не відома конкретними виявленнями. Дідро вважав, що розмаїття форм матерії створюється зіткненням та об'єднанням різноякісних елементів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJtTDB4aGJtZHlaWE5mTFY5RVpXNXBjMTlFYVdSbGNtOTBMbXB3Wnk4eE5UQndlQzFNWVc1bmNtVnpYeTFmUkdWdWFYTmZSR2xrWlhKdmRDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Дідро відстоював вчення про єдність матерії та свідомості, висловлював думку, що у потенційному вигляді відчуття є всеуніверсальною властивістю матерії. Розглядаючи виникнення свідомості, розуму як історичних явищ, Дідро створив першу еволюціоністичну концепцію становлення біологічних видів. Однак він розглядав еволюцію лише у вигляді накопичення властивостей, ознак, які сумарно дають феномен нового біологічного виду. Свою гносеологічну концепцію Дідро будував, керуючись принципами сенсуалізму (насамперед — локківського). Він виділяв три види пізнання: спостереження, обмірковування, досвід. Спостереження збирає факти, обмірковування — комбінує їх, досвід — перевіряє результати цих комбінацій. Не поділяючи думку про те, що ми можемо звести мислення людини до відчуттів, Дідро розробив концепцію психічної діяльності, за якою судження, почуття не зводяться до елементарних чуттів, а останні—це їхня умова, а не сутність, умова виникнення психіки, а не сама психіка.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTDBScFpHVnliM1F0YzNSaGRIVmxMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFFYVdSbGNtOTBMWE4wWVhSMVpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Разом з Гельвецієм і Гольбахом Дідро обґрунтовував вчення про вирішальну роль середовища для формування особистості. Він вважав, що свідоме перетворення навколишнього середовища є головною умовою поліпшення людини, суспільства. Тому свідомість законодавців Дідро оцінював як вирішальний чинник суспільного прогресу. Спираючись на теорію «суспільної угоди», він активно доводив право народу фізичною силою змінювати систему державного устрою суспільства.
Широкого визнання набула естетична концепція Дідро. Розкриваючи зміст поняття «прекрасне», він зробив висновок, що уявлення про прекрасне можна визнати відображенням реальних відношень зовнішнього світу. Визнаючи мистецтво «наслідуванням природі», включаючи до поняття «природи» і суспільне буття, Дідро стверджував, що у природі немає нічого зайвого, всі особливості будови людського тіла, матеріальних предметів спричинені природними законами, які адекватно фіксуються лише митцями. Послідовна критика класицизму уможливила Дідро виробити принципи реалізму, які найяскравіше виявили себе у концепції театрального мистецтва. На противагу теоретикам класицизму, які розглядали театральну дію лише як комічну або трагічну, Дідро створив теорію «серйозного жанру», яка проголошувала можливість театрального зображення буденного життя простих людей, а не царів чи героїв, які завжди здаються нам або комічними, або трагічними. Зображення в театрі буденного життя, за теорією Дідро, потребує показу у театральній драмі чи комедії зіткнення не характерів, а суспільних відносин, людей, які виконують певні суспільні функції.
Дідро висловлювався за реалізм італійської опери, висував ідею середнього жанру між трагедією і комедією, в якому відбивалися б горе і радості повсякденному житті людини третього стану, намагався внести в драму буденність, щоб наблизити те, що відбувається на сцені до повсякденного життя: «Бесіди про Побічного сина» (1757) і «Міркування про драматичну поезію» (1758).
Естетичний ідеал Дідро невіддільний від ідеалу соціального і етичного. Герої його творів «Черниця» (1760), «Племінник Рамо» (1762), «Батько родини» (1756), «Жак фаталіст» (1773) дискутують про філософію і моралі, в цих образах втілено образ народу Франції з його життєлюбством і життєвою мудрістю. Дідро надавав величезного значення освіті і вихованню людини, хоча і не заперечував, що для розвитку дитини велике значення мають її анатомо-фізіологічні особливості. Головне — виявити природні здібності дітей і розвивати їх.
Твори
З ранніх філософських праць відомі «Філософські думки» (1746), «Алеї, або „Прогулянка скептика“» (1747). Атеїстичний твір «Лист про сліпих у повчання зрячим» (1749).
Дідро — автор відомих праць «Думки про пояснення природи» (1754), «Розмова д'Аламбера з Дідро», «Філософські принципи матерії та руху». У своїх працях він обґрунтовав принципи послідовного матеріалізму, за якими єдиною реальністю може бути лише матерія і рух. У єдиний процес еволюції світу Дідро додав існування людини, суспільства. Найбільш відомою є діяльність Дідро зі створення «Енциклопедії наук, мистецтв і ремесел», якій він віддав понад 20 років життя.
Пам'ять
У містах Кривий Ріг та Харків є вулиці Дідро
Портрети Левицького
До 1773 року належать портрети дружини дипломата Наришкіна, що зберігає музей Лувр та портрет пензля Левицького — паризького філософа Дені Дідро. Ймовірно, найкращого на той час художника-портретиста Санкт-Петербурга Левицького з Дідро познайомив сам Наришкін. Портрет Дідро залишився в Петербурзі до 1813, коли був вивезений до Швейцарії, де й зберігається донині.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJoTDBSbGJtbHpYMFJwWkdWeWIzUmZjRzl5ZEhKaGFYUXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVVJsYm1selgwUnBaR1Z5YjNSZmNHOXlkSEpoYVhRdWFuQm4uanBn.jpg)
- Твори Дені Дідро у вікіджерелах (фр.)
- «Думки про пояснення природи»;
- «Розмова д'Аламбера з Дідро»,
- «Філософські принципи матерії та руху»;
- «Енциклопедії наук, мистецтв і ремесел»;
Українські переклади
Одним з найвизначніших перекладачів Дідро українською був Валер'ян Підмогильний.
- Дідро Дені. Жак-Фаталіст / Інститут літератури ім. Т. Г. Шевченка НАН України / В. Підмогильний (пер.). — Харків : Фоліо, 2007. — 447с. — (Бібліотека світової літератури). — .
:* Дідро Дені. Жак фаталіст та його пан / І. Кошелівець (пер.) — Мюнхен: Сучасність, 1970 [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.].
Література
- М. Кармазіна. Дідро Дені // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — с.222
- Дидро, Дені // Філософський енциклопедичний словник / В. І. Шинкарук (гол. редкол.) та ін. — Київ : Інститут філософії імені Григорія Сковороди НАН України : Абрис, 2002. — 742 с. — 1000 екз. — ББК (87я2). — .
- Blum, Carol. Diderot: The Virtue of a Philosopher (1974)
- Crocker, Lester G. Diderot's Chaotic Order: Approach to a Synthesis (1974)
- Fellows, Otis E. Diderot, (1989)
- France, Peter. Diderot (1983)
- Furbank, P. N. Diderot: A Critical Biography. New York: A. A. Knopf, 1992. .
- Gregory, Mary Efrosini. Diderot and the Metamorphosis of Species (Studies in Philosophy). New York: Routledge, 2006. .
- Havens, George R. The Age of Ideas. New York: Holt, 1955. .* Mason, John H. The Irresistible Diderot (1982)
- Jeffrey Mehlman, Cataract: A Study in Diderot (Wesleyan University Press, 1979)
- Simon, Julia. Mass Enlightenment. Albany: State University of New York Press, 1995. .
- Wilson, Arthur McCandless. Diderot (1972), the standard biography
- Веселовский Алексей, Дени Дидро, «Вестник Европы», 1884, X–XI (и в «Этюдах и характеристиках»);
- Michel Delon. Diderot cul par-dessus tête, Paris, Albin Michel, 2013.
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- CONOR.Sl
- Журнал «Знание—сила», травень, 1979 р.
Див. також
- Просвітництво
- Бібліотека Дідро
- Катерина ІІ
- Луїза д'Епіне
- Левицький Дмитро Григорович
- Трансформізм
- 5351 Дідро — астероїд, названий на честь цього чоловіка.
Посилання
- Дідро Дені // Зарубіжні письменники : енциклопедичний довідник : у 2 т. / за ред. Н. Михальської та Б. Щавурського. — Тернопіль : Навчальна книга — Богдан, 2005. — Т. 1 : А — К. — С. 545. — .
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Дені Дідро |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Denis Diderot |
- Дідро Д. Парадокс про актора. — Київ: Мистецтво, 1966. — 146 с. — (Пам'ятки естетичної думки) [ 15 жовтня 2009 у Wayback Machine.]
- (англ.)
- Онлайн версія Енциклопедії Дідро [ 16 липня 2011 у Wayback Machine.]
- Список праць Дідро в Національній бібліотеці Франції [ 27 квітня 2006 у Wayback Machine.] (фр.)
- Бібліографія Дідро [ 30 січня 2022 у Wayback Machine.] (англ.)
- Роман "Черниця"
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Deni Didro fr Denis Diderot 5 zhovtnya 1713 Langr 31 lipnya 1784 Parizh francuzkij filosof ta enciklopedist epohi Prosvitnictva Deni Didrofr Denis DiderotPortret Deni Didro roboti Van Loo yakij Didro ne viznav shozhimNarodivsya5 zhovtnya 1713 1713 10 05 Langr Verhnya Marna Shampan ArdenniPomer31 lipnya 1784 1784 07 31 70 rokiv ParizhPohovannyaCerkva Svyatogo RohaGromadyanstvo FranciyaDiyalnistfilosof prozayik romanist eseyist Encyclopedistes hudozhnij kritik dramaturg literaturnij kritik correspondent perekladach istorik politolog leksikograf pismennik art theorist literaturnij teoretikGaluzscenichne mistectvoAlma materlicej Lyudovika Velikogo Licej Sent Luyi i Parizkij universitet 1732 Vidomi uchnidZnannya movfrancuzka 1 2 ChlenstvoPrusska akademiya nauk Rosijska akademiya nauk i Peterburzka akademiya naukNapryamokEncyclopedistes i MaterializmMagnum opusZhak fatalist i jogo pan i Enciklopediya abo Tlumachnij slovnik nauki mistectva j remeselBatkodU shlyubi zdDitidAvtografIMDbID 0225784Sajtdenis diderot comRoboti u Vikidzherelah Vislovlyuvannya u Vikicitatah Mediafajli u VikishovishiBiografiyaNarodivsya 5 zhovtnya 1713 v mistechku Langr v rodini remisnika Pochatkovu osvitu otrimav v liceyi korolya Lyudovika Velikogo tobto Luyi XIV 1732 otrimav stupin magistra gumanitarnih nauk virishiv vidmovitisya vid kar yeri svyashenika ta stati yuristom Pochav vivchati yurisprudenciyu ale pokinuv navchannya Jogo privabila mozhlivist stati pismennikom Etap yunackih poshukiv neshvalno sprijmavsya batkami sho prizvelo do konfliktiv Deni obirvav zv yazok z batkom i deyakij chas viv bogemnij sposib zhittya nabirayuchis vlasnogo zhittyevogo dosvidu 1742 v Parizhi poznajomivsya z Russo z yakim sklalisya druzhni stosunki Sered korespondentiv Deni Didro bula Sofi Vollend z yakoyu vin ohoche listuvavsya rozvivayuchi svoyi filosofski dumki ta dayuchi tverezi ocinki parizkij dijsnosti protirichchya ta ganebni yavisha yakoyi vpadali u oko 1743 Deni Didro odruzhivsya z zhinkoyu sho pohodila z revnoyi katolickoyi rodini Antuaneta bula starshoyu na 4 roki za 30 richnogo pismennika i ne mala posagu Cej shlyub ne shvaliv batko Didro sho pogirshilo vidnosini mizh nimi Yedinoyu ditinoyu sho dozhila do doroslogo viku bula donka pismennika Deni Didro yak pismennik nabuv populyarnosti ta slavi ale ce ne dalo jomu materialnogo statku Navit obrannya u chleni Francuzkoyi akademiyi nauk ne polipshilo materialnogo stanu literatora Rodina bula ne v zmozi dati za dochkoyu posag Tomu pismennik virishiv prodati najdorozhche sho stvoriv za zhittya i sho mav vlasnu biblioteku Prodazh biblioteki Didro nespodivano stav privodom dlya politichnogo vtruchannya rosijskoyi imperatrici Katerini II Bazhayuchi pidvishiti vlasnij status v ochah parizkogo aristokratichnogo suspilstva Katerina II demonstrativno pridbala biblioteku pismennika za znachni groshi zrobila Didro bibliotekarem nadislala jomu zarplatnyu vidrazu za kilka rokiv napered Krim togo vona zalishala biblioteku pismennika v Parizhi do jogo smerti Knigi perevezli do orendovanogo budinku v Parizhi z pravom pismennika koristuvatisya nimi Sprava otrimala znachnij rozgolos yakij Katerina II vdalo vikoristala sobi na korist Na zaproshennya Katerini II 1773 vin priyihav do Rosijskoyi imperiyi de na prohannya carici napisav Plan universitetu abo shkoli publichnogo vikladannya nauk dlya rosijskogo uryadu i poradi Pro shkolu dlya molodih divchat Pro osoblive vihovannya Pro publichni shkoli ta inshi de rozglyanuv ves spektr pedagogichnih problem vidomih na toj chas Didro vistupiv z proektom derzhavnoyi sistemi narodnoyi osviti na principah zagalnogo bezkoshtovnogo pochatkovogo navchannya Vin pragnuv zabezpechiti faktichnu dostupnist shkoli vvazhav za neobhidne organizuvati materialnu dopomogu derzhavi dityam bidnyakiv bezkoshtovni pidruchniki ta harchuvannya v pochatkovij shkoli stipendiyi v serednij ta vishij shkoli Rosijska imperiya carat v osobi Katerini II lishe vikoristovuvali ideyi prosvitnictva zaradi zmicnennya vlasnih pozicij Use radikalne i smilive u prosvitnictvi vlada imperiyi vidkidala negajno Ani Didro ani Katerina II ne zdijsnyuvali iz mirkuvan bezpeki zapisiv vlasnih besid Krasnomovnim bulo povne movchannya pismennika pro ci besidi zgodom ta drativlivi zauvazhennya imperatrici pro Didro u listuvanni do Grima Ale zmist drativlivih zauvazhen imperatrici Katerini II na toj chas ne rozgoloshuvali Pomer 1784 v Parizhi Diyalnist DidroStvorennya Enciklopediyi Nash deviz takij niyakoyi poshadi durnyam zlochincyam i tiranam Deni Didro Persha storinka Enciklopediyi Didro Vijshovshi z v yaznici Didro stav redaktorom Enciklopediyi abo Tlumachnogo slovnika nauk mistectv i remesel 1751 1780 Didro zumiv razom z inshimi prosvititelyami zrobiti Enciklopediyu sistemoyu naukovih znan tiyeyi epohi i zbroyeyu v borotbi z religijnoyu ideologiyeyu ta feodalizmom chim nazhiv vplivovih vorogiv Yak proekt Enciklopediya vinikla 1747 roku Ideyu podav parizkij vidavec Luyi Breton sho mav na meti pributok Stati kerivnikom novogo i nezvichnogo na toj chas proektu vin zaproponuvav nebagatomu pismennikovi Deni Didro Sam Didro ne znav sho zahopitsya proektom i viddast spravi dvadcyat p yat 25 zapeklih i trivozhnih rokiv zhittya Didro stvoriv pervisnu programu vidannya stav jogo golovnim redaktorom buv avtorom pomitnoyi kilkosti jogo statej Pershi dvadcyat visim 28 knig vidannya z tridcyati p yati vijshli z druku v redakciyi odnogo Deni Didro Lishe zgodom spivredaktorom vidannya stav francuzkij naukovec Zhan d Alamber Enciklopediya Didro pomitno vidriznyalas vid suchasnih statti ne mali zvichnih zaraz skorochen ilyustraciyi rozmistili okremo u chotiroh tomah sho bulo ne dosit zruchno dlya chitachiv Napisati vsi statti Deni Didro i Zhan d Alamber niyak ne mogli cherez vzhe nabuti lyudstvom naukovi znannya kotri postijno zbilshuvalis Vidannya za nimi pochalo ne vstigati Do stvorennya statej bula zaluchena nizka vidomih na toj chas pismennikiv sered kotrih buli Volter Zhan Zhak Russo Sharl Luyi de Montesk ye Gelvecij ta nizka mensh vidomih osobistostej Vidannya bulo rozrahovane na dvoryansku i zamozhnu auditoriyu rozpovsyudzhuvalos za pidpiskoyu osvichenih bagatiyiv zacikavlenih u zberezhenni vlasnih privileyiv i vlasnogo pilgovogo stanu Enciklopediya pochala dratuvati vplivovu katolicku cerkvu ta konservativne dvoryanstvo Pochalasya vijna mizh avtorami redaktorami vidannya z odnogo boku i reakcionerami z inshogo Didro z girkotoyu zapisav Nashimi vidkritimi vorogami buli korolivskij dvir velmozhi i vijskovi svyasheniki policiya suddi pismenniki ne zalucheni do praci i platni nareshti ti gromadyani sho viddali vlasnu svidomist panivnij neshvalnosti vidannya Vorogi slovo enciklopedist peretvorili na ganebnij yarlik Yarlik kleyili na vsih kogo bazhali predstaviti pered korolem yak nebezpechnih osib pered svyashenstvom yak vorogiv cerkvi pered suddyami yak zlochinciv pered narodom yak gromadyan negidnikiv Dosi vvazhayetsya sho enciklopedist ce lyudina gidna lishe smerti Zagroza pripinennya vidannya vinikla vzhe pislya oprilyudnennya pershih knig 1759 roku buv vidanij nakaz pro zaboronu vidannya i znishennya vzhe nadrukovanih semi knig Nalyakanij sprotivom Zhan d Alamber pripiniv robotu Volter radit i Didro pripiniti vidannya Prote Didro ne skorivsya Korolivska tyurma Bastiliya bula v yazniceyu ne tilki dlya politichnih vorogiv korolya Franciyi Sered zaareshtovanih buli i zaboroneni knigi Tak do Bastiliyi zvozili konfiskovani knigi Francuzkoyi Enciklopediyi Zlyakavsya j vidavec Luyi Breton Potaj vid Didro vin cenzuruvav statti vikidayuchi z nih use smilive i nebezpechne Za spotvoreni teksti desyati tomiv nese vidpovidalnist ne Deni Didro Abi Didro ne vidnoviv teksti Breton spaliv jogo rukopisi Evolyuciya poglyadiv filosofaU filosofskih tvorah Dumki pro poyasnennya prirodi 1754 Rozmova d Alambera z Didro Son d Alambera 1769 Filosofski principi materiyi ta ruhu 1770 Elementi fiziologiyi 1774 1780 Didro vidstoyuvav materialistichni ideyi rozglyadayuchi vse sho isnuye yak rizni formoutvorennya yedinoyi Nestvorenoyi materiyi Zgidno z jogo vchennyam materiya yakisno riznomanitna v nij ye pochatok samoruhu rozvitku Zadovgo do Charlza Darvina Didro visloviv zdogad pro biologichnu evolyuciyu Zaperechuyuchi bozhestvenne pohodzhennya korolivskoyi vladi Didro dotrimuvavsya teoriyi suspilnogo dogovoru ale z ostrahom stavivsya do samostijnogo ruhu niziv i pov yazuvav svoyi nadiyi z osvichenim monarhom V ostannij period zhittya shilyavsya do ideyi respubliki zamist monarhiyi ale vvazhav yiyi malopridatnoyu v umovah velikoyi centralizovanoyi derzhavi Respublikanska forma pravlinnya u FranciyiYak vidomo z istoriyi nezvazhayuchi na ce Franciya stane respublikoyu vzhe naprikinci 18 st v roki revolyuciyi 1789 1793 rr Dekilka raziv do respublikanskogo pravlinnya Franciya povertatimetsya protyagom 19 st i stane respublikoyu v 20 mu Filosofiya Didro Usya priroda zgidno z poglyadami Didro perebuvaye u postijnomu rusi ta evolyucionuvanni Use sho isnuye kolis viniklo i znikne peretvoryuyuchis na shos inshe Riznomanitnist nayavnih materialnih form ye golovnoyu prichinoyu procesualnosti svitu Rozglyadayuchi konkretnij proces zmini form isnuvannya mi mozhemo postijno fiksuvati use novi ta novi formi fragmenti zmini konkretnoyi formi ale nikoli ne zmozhemo pobachiti neskinchennoyi mnozhini form realnosti yaki isnuyut pid chas zmini odnogo predmeta na yakijs inshij Ne mayuchi mozhlivosti viyaviti bezmezhnu mnozhinu form realnosti lyudi koristuyutsya ponyattyam materiya yake zasvidchuye nam sho isnuye realnist navit yaksho vona ne vidoma konkretnimi viyavlennyami Didro vvazhav sho rozmayittya form materiyi stvoryuyetsya zitknennyam ta ob yednannyam riznoyakisnih elementiv Pam yatnik u misti de narodivsya Didro Didro vidstoyuvav vchennya pro yednist materiyi ta svidomosti vislovlyuvav dumku sho u potencijnomu viglyadi vidchuttya ye vseuniversalnoyu vlastivistyu materiyi Rozglyadayuchi viniknennya svidomosti rozumu yak istorichnih yavish Didro stvoriv pershu evolyucionistichnu koncepciyu stanovlennya biologichnih vidiv Odnak vin rozglyadav evolyuciyu lishe u viglyadi nakopichennya vlastivostej oznak yaki sumarno dayut fenomen novogo biologichnogo vidu Svoyu gnoseologichnu koncepciyu Didro buduvav keruyuchis principami sensualizmu nasampered lokkivskogo Vin vidilyav tri vidi piznannya sposterezhennya obmirkovuvannya dosvid Sposterezhennya zbiraye fakti obmirkovuvannya kombinuye yih dosvid pereviryaye rezultati cih kombinacij Ne podilyayuchi dumku pro te sho mi mozhemo zvesti mislennya lyudini do vidchuttiv Didro rozrobiv koncepciyu psihichnoyi diyalnosti za yakoyu sudzhennya pochuttya ne zvodyatsya do elementarnih chuttiv a ostanni ce yihnya umova a ne sutnist umova viniknennya psihiki a ne sama psihika Pam yatnik D Didro v Parizhi Razom z Gelveciyem i Golbahom Didro obgruntovuvav vchennya pro virishalnu rol seredovisha dlya formuvannya osobistosti Vin vvazhav sho svidome peretvorennya navkolishnogo seredovisha ye golovnoyu umovoyu polipshennya lyudini suspilstva Tomu svidomist zakonodavciv Didro ocinyuvav yak virishalnij chinnik suspilnogo progresu Spirayuchis na teoriyu suspilnoyi ugodi vin aktivno dovodiv pravo narodu fizichnoyu siloyu zminyuvati sistemu derzhavnogo ustroyu suspilstva Shirokogo viznannya nabula estetichna koncepciya Didro Rozkrivayuchi zmist ponyattya prekrasne vin zrobiv visnovok sho uyavlennya pro prekrasne mozhna viznati vidobrazhennyam realnih vidnoshen zovnishnogo svitu Viznayuchi mistectvo nasliduvannyam prirodi vklyuchayuchi do ponyattya prirodi i suspilne buttya Didro stverdzhuvav sho u prirodi nemaye nichogo zajvogo vsi osoblivosti budovi lyudskogo tila materialnih predmetiv sprichineni prirodnimi zakonami yaki adekvatno fiksuyutsya lishe mitcyami Poslidovna kritika klasicizmu umozhlivila Didro virobiti principi realizmu yaki najyaskravishe viyavili sebe u koncepciyi teatralnogo mistectva Na protivagu teoretikam klasicizmu yaki rozglyadali teatralnu diyu lishe yak komichnu abo tragichnu Didro stvoriv teoriyu serjoznogo zhanru yaka progoloshuvala mozhlivist teatralnogo zobrazhennya budennogo zhittya prostih lyudej a ne cariv chi geroyiv yaki zavzhdi zdayutsya nam abo komichnimi abo tragichnimi Zobrazhennya v teatri budennogo zhittya za teoriyeyu Didro potrebuye pokazu u teatralnij drami chi komediyi zitknennya ne harakteriv a suspilnih vidnosin lyudej yaki vikonuyut pevni suspilni funkciyi Didro vislovlyuvavsya za realizm italijskoyi operi visuvav ideyu serednogo zhanru mizh tragediyeyu i komediyeyu v yakomu vidbivalisya b gore i radosti povsyakdennomu zhitti lyudini tretogo stanu namagavsya vnesti v dramu budennist shob nabliziti te sho vidbuvayetsya na sceni do povsyakdennogo zhittya Besidi pro Pobichnogo sina 1757 i Mirkuvannya pro dramatichnu poeziyu 1758 Estetichnij ideal Didro neviddilnij vid idealu socialnogo i etichnogo Geroyi jogo tvoriv Chernicya 1760 Pleminnik Ramo 1762 Batko rodini 1756 Zhak fatalist 1773 diskutuyut pro filosofiyu i morali v cih obrazah vtileno obraz narodu Franciyi z jogo zhittyelyubstvom i zhittyevoyu mudristyu Didro nadavav velicheznogo znachennya osviti i vihovannyu lyudini hocha i ne zaperechuvav sho dlya rozvitku ditini velike znachennya mayut yiyi anatomo fiziologichni osoblivosti Golovne viyaviti prirodni zdibnosti ditej i rozvivati yih Tvori Z rannih filosofskih prac vidomi Filosofski dumki 1746 Aleyi abo Progulyanka skeptika 1747 Ateyistichnij tvir List pro slipih u povchannya zryachim 1749 Didro avtor vidomih prac Dumki pro poyasnennya prirodi 1754 Rozmova d Alambera z Didro Filosofski principi materiyi ta ruhu U svoyih pracyah vin obgruntovav principi poslidovnogo materializmu za yakimi yedinoyu realnistyu mozhe buti lishe materiya i ruh U yedinij proces evolyuciyi svitu Didro dodav isnuvannya lyudini suspilstva Najbilsh vidomoyu ye diyalnist Didro zi stvorennya Enciklopediyi nauk mistectv i remesel yakij vin viddav ponad 20 rokiv zhittya Pam yatU mistah Krivij Rig ta Harkiv ye vulici DidroPortreti LevickogoDo 1773 roku nalezhat portreti druzhini diplomata Narishkina sho zberigaye muzej Luvr ta portret penzlya Levickogo parizkogo filosofa Deni Didro Jmovirno najkrashogo na toj chas hudozhnika portretista Sankt Peterburga Levickogo z Didro poznajomiv sam Narishkin Portret Didro zalishivsya v Peterburzi do 1813 koli buv vivezenij do Shvejcariyi de j zberigayetsya donini Portret Deni Didro Tvori Deni Didro u vikidzherelah fr Dumki pro poyasnennya prirodi Rozmova d Alambera z Didro Filosofski principi materiyi ta ruhu Enciklopediyi nauk mistectv i remesel Ukrayinski perekladiOdnim z najviznachnishih perekladachiv Didro ukrayinskoyu buv Valer yan Pidmogilnij Didro Deni Zhak Fatalist Institut literaturi im T G Shevchenka NAN Ukrayini V Pidmogilnij per Harkiv Folio 2007 447s Biblioteka svitovoyi literaturi ISBN 978 966 03 4008 4 Didro Deni Zhak fatalist ta jogo pan I Koshelivec per Myunhen Suchasnist 1970 4 bereznya 2016 u Wayback Machine LiteraturaM Karmazina Didro Deni Politichna enciklopediya Redkol Yu Levenec golova Yu Shapoval zast golovi ta in K Parlamentske vidavnictvo 2011 s 222 ISBN 978 966 611 818 2 Didro Deni Filosofskij enciklopedichnij slovnik V I Shinkaruk gol redkol ta in Kiyiv Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Abris 2002 742 s 1000 ekz BBK 87ya2 ISBN 966 531 128 X Blum Carol Diderot The Virtue of a Philosopher 1974 Crocker Lester G Diderot s Chaotic Order Approach to a Synthesis 1974 Fellows Otis E Diderot 1989 France Peter Diderot 1983 Furbank P N Diderot A Critical Biography New York A A Knopf 1992 ISBN 0 679 41421 5 Gregory Mary Efrosini Diderot and the Metamorphosis of Species Studies in Philosophy New York Routledge 2006 ISBN 0 415 95551 3 Havens George R The Age of Ideas New York Holt 1955 ISBN 0 89197 651 5 Mason John H The Irresistible Diderot 1982 Jeffrey Mehlman Cataract A Study in Diderot Wesleyan University Press 1979 Simon Julia Mass Enlightenment Albany State University of New York Press 1995 ISBN 0 7914 2638 6 Wilson Arthur McCandless Diderot 1972 the standard biography Veselovskij Aleksej Deni Didro Vestnik Evropy 1884 X XI i v Etyudah i harakteristikah Michel Delon Diderot cul par dessus tete Paris Albin Michel 2013 PrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 CONOR Sl d Track Q16744133 Zhurnal Znanie sila traven 1979 r Div takozhProsvitnictvo Biblioteka Didro Katerina II Luyiza d Epine Levickij Dmitro Grigorovich Transformizm 5351 Didro asteroyid nazvanij na chest cogo cholovika PosilannyaDidro Deni Zarubizhni pismenniki enciklopedichnij dovidnik u 2 t za red N Mihalskoyi ta B Shavurskogo Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2005 T 1 A K S 545 ISBN 966 692 578 8 Vikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Deni Didro Portal Biografiyi Portal Literatura Portal Franciya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Denis Diderot Didro D Paradoks pro aktora Kiyiv Mistectvo 1966 146 s Pam yatki estetichnoyi dumki 15 zhovtnya 2009 u Wayback Machine angl Onlajn versiya Enciklopediyi Didro 16 lipnya 2011 u Wayback Machine Spisok prac Didro v Nacionalnij biblioteci Franciyi 27 kvitnya 2006 u Wayback Machine fr Bibliografiya Didro 30 sichnya 2022 u Wayback Machine angl Roman Chernicya