Бенга́лія — історична область у Південній Азії, розташована в басейні нижньої течії річок Ґанґи та Брахмапутри у східній частині . На сьогодні Бенгалія розділена між Індією (Західна Бенгалія — штат на сході Індії) та державою Бангладеш (Східна Бенгалія).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDAxaGNGOXZabDlDWlc1bllXd3VjM1puTHpNd01IQjRMVTFoY0Y5dlpsOUNaVzVuWVd3dWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Територія
До поділу після Другої світової війни на Східний Пакистан і Західну Бенгалію, Бенгалія займала територію в 1674279 км².
Історія
До британців
З найдавнішого історичного життя Бенгалії відомо небагато. До VI століття до н. е. велика частина території Бенгалії входила до могутнього королівства Магадха.
Частина Бенгалії належала царству Камарупа, що існувало з IV століття до 1200-х років.
Після вторгнення в Індію магометан перекази стають достовірнішими. У 1203 році Бенгалія була ними завойована, а в 1225 увійшла до складу Делійського султанату. 1279 року губернатор Бенгалії, Тограб, зробив спробу відвоювати незалежність. Він прийняв королівський титул, але зазнав поразки у війні, яку вів проти свого повелителя. Пізніші намісники також, з більшим чи меншим успіхом, намагалися звільнитися від панування Делі, так що історія Бенгалії в продовження середніх століть є низкою революцій і узурпацій на короткий або більш тривалий час. 1342 року утворився Бенгальський султанат.
Тільки великому моголові Акбару вдалося знову зв'язати Бенгалію тісними узами з Делі. З 1585 року цією країною управляли субадари, або віце-королі. Коли англійці 1633 року отримали дозвіл вести в Бенгалії торгівлю, вони заснували там факторії і стали дедалі більше розширювати свої володіння. З їхніх факторій найзначніші знаходилися в Ґуґлі і Коссімбазарі. 1698 року вони отримали право зміцнити факторії.
Через чотири роки вони перенесли факторію з Ґуґлі в нинішню Колкату (Калькутту), попередньо купивши це місце, так само як Чатанутті і Ґовіндпур. З цього часу постала доволі сильна незалежна Бенгалія. У 1756 році набоб Бенгалії Сирадж уд-Даула, непримиренний ворог англійців, вигнав їх з Коссімбазара і рушив до Калькутти, яка після нетривалої оборони змушена була здатися. Взяті в полон англійці були кинуті в сумнозвісну , де велика їх частина загинула. Генерал-губернатор Клайв, однак, знову взяв Калькутту у 1757 році.
Мир було укладено, але скоро ворожі дії поновилися і закінчилися битвою при Плессі, яка затвердила могутність англійців в Індії. Кілька років потому, після битви при Буксарі (1764), великий могол поступився Британській Ост-Індській компанії провінцією (Subahs) Бенгалія, Бегар і Орісса.
При британцях
За статистичними даними, в 1881 в Бенгалії проживало 162 607 990 жителів. На чолі управління перебував віце-король — генерал-губернатор Індії з радою ( Governor-general of India in Council), і вона складалася з 10 головних відділів, або провінцій, а саме:
1) Нижніх провінцій, або власне Бенгалії, 2) Північно-західних провінцій з Удом (англ. Oudh), 3) Пенджабу, 4) Центральних провінцій, 5) Майсура; 6) Курґу; 7) Британської Бірми; 8) Ассаму; 9) Аджміру і Маірвари; 10) Берару.
Сюди приєднуються ще держави, що платять данину, з територією в 455 422 км ² і 9 445 563 жителів. В Пенджабі, Нижніх і Північно-західних провінціях були поставлені на чолі цивільного управління намісники генерал-губернатора, а в Бірмі, Ассам і Центральних провінціях головні комісари (Chief-Commissioners). Аджмір і Маірвара, Берар, Майсур і курга перебував під безпосереднім управлінням остіндского генерал-губернатора.
(далі буде)
Бенгалія — найбільш розвинутий у культурному і політичному відношенні район Індії.
Звідси в 17 столітті англійці почали завоювання Індії.
Бенгалія — один із районів поширення індійського національного повстання 1857-1859 років.
Антианглійськими виступами в Бенгалії почалося революційне піднесення в Індії 1905-1907.
1947 року Бенгалія була поділена між Пакистаном та Індією.
1971 року Східна Бенгалія, яка була частиною Пакистану, проголосила незалежність, і утворився Банґладеш.
Див. також
Література
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
![]() | Це незавершена стаття з географії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Benga liya istorichna oblast u Pivdennij Aziyi roztashovana v basejni nizhnoyi techiyi richok Gangi ta Brahmaputri u shidnij chastini Na sogodni Bengaliya rozdilena mizh Indiyeyu Zahidna Bengaliya shtat na shodi Indiyi ta derzhavoyu Bangladesh Shidna Bengaliya Bengaliya na mapi Pivdennoyi AziyiBudda i Bodgisattva XI st imperiya PalaTeritoriyaDo podilu pislya Drugoyi svitovoyi vijni na Shidnij Pakistan i Zahidnu Bengaliyu Bengaliya zajmala teritoriyu v 1674279 km IstoriyaDo britanciv Z najdavnishogo istorichnogo zhittya Bengaliyi vidomo nebagato Do VI stolittya do n e velika chastina teritoriyi Bengaliyi vhodila do mogutnogo korolivstva Magadha Chastina Bengaliyi nalezhala carstvu Kamarupa sho isnuvalo z IV stolittya do 1200 h rokiv Pislya vtorgnennya v Indiyu magometan perekazi stayut dostovirnishimi U 1203 roci Bengaliya bula nimi zavojovana a v 1225 uvijshla do skladu Delijskogo sultanatu 1279 roku gubernator Bengaliyi Tograb zrobiv sprobu vidvoyuvati nezalezhnist Vin prijnyav korolivskij titul ale zaznav porazki u vijni yaku viv proti svogo povelitelya Piznishi namisniki takozh z bilshim chi menshim uspihom namagalisya zvilnitisya vid panuvannya Deli tak sho istoriya Bengaliyi v prodovzhennya serednih stolit ye nizkoyu revolyucij i uzurpacij na korotkij abo bilsh trivalij chas 1342 roku utvorivsya Bengalskij sultanat Tilki velikomu mogolovi Akbaru vdalosya znovu zv yazati Bengaliyu tisnimi uzami z Deli Z 1585 roku ciyeyu krayinoyu upravlyali subadari abo vice koroli Koli anglijci 1633 roku otrimali dozvil vesti v Bengaliyi torgivlyu voni zasnuvali tam faktoriyi i stali dedali bilshe rozshiryuvati svoyi volodinnya Z yihnih faktorij najznachnishi znahodilisya v Gugli i Kossimbazari 1698 roku voni otrimali pravo zmicniti faktoriyi Cherez chotiri roki voni perenesli faktoriyu z Gugli v ninishnyu Kolkatu Kalkuttu poperedno kupivshi ce misce tak samo yak Chatanutti i Govindpur Z cogo chasu postala dovoli silna nezalezhna Bengaliya U 1756 roci nabob Bengaliyi Siradzh ud Daula neprimirennij vorog anglijciv vignav yih z Kossimbazara i rushiv do Kalkutti yaka pislya netrivaloyi oboroni zmushena bula zdatisya Vzyati v polon anglijci buli kinuti v sumnozvisnu de velika yih chastina zaginula General gubernator Klajv odnak znovu vzyav Kalkuttu u 1757 roci Mir bulo ukladeno ale skoro vorozhi diyi ponovilisya i zakinchilisya bitvoyu pri Plessi yaka zatverdila mogutnist anglijciv v Indiyi Kilka rokiv potomu pislya bitvi pri Buksari 1764 velikij mogol postupivsya Britanskij Ost Indskij kompaniyi provinciyeyu Subahs Bengaliya Begar i Orissa Pri britancyah Bengaliya v 1893 do podilu vklyuchayuchi Kalkuttu Za statistichnimi danimi v 1881 v Bengaliyi prozhivalo 162 607 990 zhiteliv Na choli upravlinnya perebuvav vice korol general gubernator Indiyi z radoyu Governor general of India in Council i vona skladalasya z 10 golovnih viddiliv abo provincij a same 1 Nizhnih provincij abo vlasne Bengaliyi 2 Pivnichno zahidnih provincij z Udom angl Oudh 3 Pendzhabu 4 Centralnih provincij 5 Majsura 6 Kurgu 7 Britanskoyi Birmi 8 Assamu 9 Adzhmiru i Mairvari 10 Beraru Syudi priyednuyutsya she derzhavi sho platyat daninu z teritoriyeyu v 455 422 km i 9 445 563 zhiteliv V Pendzhabi Nizhnih i Pivnichno zahidnih provinciyah buli postavleni na choli civilnogo upravlinnya namisniki general gubernatora a v Birmi Assam i Centralnih provinciyah golovni komisari Chief Commissioners Adzhmir i Mairvara Berar Majsur i kurga perebuvav pid bezposerednim upravlinnyam ostindskogo general gubernatora dali bude Bengaliya najbilsh rozvinutij u kulturnomu i politichnomu vidnoshenni rajon Indiyi Zvidsi v 17 stolitti anglijci pochali zavoyuvannya Indiyi Bengaliya odin iz rajoniv poshirennya indijskogo nacionalnogo povstannya 1857 1859 rokiv Antianglijskimi vistupami v Bengaliyi pochalosya revolyucijne pidnesennya v Indiyi 1905 1907 1947 roku Bengaliya bula podilena mizh Pakistanom ta Indiyeyu 1971 roku Shidna Bengaliya yaka bula chastinoyu Pakistanu progolosila nezalezhnist i utvorivsya Bangladesh Div takozhBangladesh Dakka Zahidna Bengaliya Kalkutta Bengalska zatoka Ob yednana Bengaliya Bengalska rivninaLiteraturaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Ce nezavershena stattya z geografiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi