«Залі́зна Вода́» — парк у Сихівському районі Львова, пам'ятка садово-паркового мистецтва місцевого значення (з 1984 р.). Розташований між вулицями Стуса, Тернопільською, Кибальчича, Мишуги, Ярославенка та Мушака, між місцевостями Новий Львів та Снопків.
«Залізна Вода» | |
---|---|
49°49′12″ пн. ш. 24°02′16″ сх. д. / 49.8201833° пн. ш. 24.0378917° сх. д. | |
Тип | громадський парк |
Статус | пам'ятка садово-паркового мистецтва місцевого значення |
Відкрито | 1894(1905) |
Площа | 19,5 га |
Країна | ![]() ![]() |
Розташування | Львів |
![]() ![]() «Залізна Вода» «Залізна Вода» (Львів) | |
|
Загальна площа парку 19,5 га.
Тут, серед західних схилів Львівського плато, неподалік від парку бере початок річка Полтва. На території парку можна бачити виходи мергелів, що є причиною існування численних джерел. Назва парку походить від значного вмісту заліза в джерелах, що витікають тут.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV3THlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSVjhsUkRBbE9VWWxSREFsUWpBbFJERWxPRGtsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd1h5VXlRVjhsUkRBbFFrWWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRBbFFrRmZKVVF3SlRrM0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkpVUXdKVUkzSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUY4bE1rRmZKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSXlKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5WHlVeVFWOHhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbE9UUWxSREFsUWpZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVmZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUl3SlVReEpUZzVKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bE1rRmZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKQlh5VkVNQ1U1TnlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVElsUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJEQWxRakJmSlRKQlh5VkVNQ1U1UWlWRU1TVTRReVZFTUNWQ01pVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNbDhsTWtGZk1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEyTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRVjhsUkRBbE9UY2xSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWWxSREFsUWpjbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRreUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJd1h5VXlRVjhsUkRFbE9EWWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ESWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSTFKVVF4SlRoR1h5VXlRVjh4TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVVlsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0ZmSlVRd0pUazNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVReEpUazJKVVF3SlVJM0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTUNVNU1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01GOGxNa0ZmSlVReEpUZzJKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpFSlVReEpUZ3lKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNFJsOGxNa0ZmTVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0THlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ09TVkVNQ1ZDUkY4bE0wUWxSREFsT1VRbFJEQWxRakJmSlVRd0pUazNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVReEpUazJKVVF3SlVJM0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcxWHlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE5TVXpSRjhsUkRBbFFqUWxSREFsUWtWZk1Ua3pPUzVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUa3hKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd4SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJNUpVUXdKVUpFWHlVelJDVkVNQ1U1UkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9UY2xSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWWxSREFsUWpjbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpnbFJERWxPRFZmSlVRd0pUa3lKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnMUpUTkVYeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUlY4eE9UTTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTHlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01GOGxNaklsUkRBbE9UY2xSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWWxSREFsUWpjbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RWZkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3SlVReEpUZzFKVEl5WHlWRU1TVTRNMThsUkRBbE9VSWxSREVsT0VNbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJERWxPVFpmSlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRlh6RTVNemxmSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpCSlVReEpUZ3pYeVV5UVY4eExtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1VRbFJEQWxRakJmSlRJeUpVUXdKVGszSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsySlVRd0pVSTNKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzFYeVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TlNVeU1sOGxSREVsT0ROZkpVUXdKVGxDSlVReEpUaERKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNSVjh4T1RNNVh5VkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TTE4bE1rRmZNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ09TVkVNQ1ZDUkY4bE1qSWxSREFsT1RjbFJEQWxRakFsUkRBbFFrSWxSREVsT1RZbFJEQWxRamNsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3SlRJeVh5VXlRVjhsUkRBbE9VWWxSREFsUWtVbFJERWxPRGdsUkRFbE9ESWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSkZYekU1TXpsZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd6WHlVeVFWOHhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbE9URWxSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRBbFFqVWxSREFsUWprbFJEQWxRa1JmSlRJeUpVUXdKVGszSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsySlVRd0pVSTNKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNQ1V5TWw4bE1rRmZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUpGSlVReEpUZzRKVVF4SlRneUpVUXhKVGsySlVRd0pVSXlKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JWOHhPVE01WHlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNMThsTWtGZk1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRqTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ETWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrWWxSREVsT0RJbFJERWxPRE1sUkRFbE9EQWxSREFsUWpCZkpUSkJYeVZFTUNVNVF5VkVNU1U0TXlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TnlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQmZKVEpCWHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDUlY4bFJEQWxPVEVsUkRBbFFrSWxSREVsT0VVbFJEQWxRamRmSlRKQlh5VkVNQ1U1UWlWRU1TVTRReVZFTUNWQ01pVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNbDhsUkRBbFFURWxSREVsT0RJbFJERWxPRE1sUkRFbE9ERWxSREFsUWpCZk5GOGxNa0ZmTVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVUXdKVGxESlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeEpVUXhKVGsySlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSaVZFTVNVNE1pVkVNU1U0TXlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01GOGxNa0ZmSlVRd0pUbERKVVF4SlRnekpVUXdKVUkzSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnM0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTUNVNVFTVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNRjhsTWtGZkpVUXdKVGswSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkRKVVF3SlVKRlh5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFJTVkVNQ1ZDTjE4bE1rRmZKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSXlKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TXlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ01GODBYeVV5UVY4eExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Ще в 1830-х роках ця околиця була відпочинковим місцем для мешканців Львова. На нижній терасі, де багато джерел, у XIX столітті розташовувався став Камінського, корчма і німецький літній театр (1810—1824) . Одне з джерел неподалік вулиці Ярославенка було облаштовано бюветом (спеціальною архітектурною спорудою) зі східцями, місце стало популярним і поступово буковий праліс почав стихійно перетворюватись на лісопарк. Тоді міська влада вирішила облаштувати тут парк. У 1910 році власником місцевості стає магістрат Львова, облаштування джерел та парку мало цілу низку суперечок, про що свідчить тогочасна преса. «…Вже довший час повторюються скарги на львівський магістрат, який занадто далеко заходить з браком турботи про здоров'я мешканців. Цього разу йдеться про справу водних купелей на свіжому повітрі. Гміна міста Львова вже чотири роки є власником ставка «на Залізній воді». Цей ставок давав можливість мешканцям нашого позбавленого річки міста приймати купелі; також треба визнати, що попередній приватний власник дбав про те, щоб у ставку панувала чистота, і часто очищав ставок. Від часу переходу ставка у власність гміни його не чистили ні разу; вода заросла водоростями, дно стало в'язким і замуленим. Для очищення ставка його слід було б спустити на кілька днів, і магістрат стверджує, що цього не можна зробити, тому що міські електростанції беруть звідти воду для промислових цілей. Однак фактом є те, що резервуар цих електростанцій може доставляти воду без доступу до ставка протягом восьми днів; такого часового проміжку з запасом вистачило б на очищення ставка».
На території парку спостерігається вихід мергелів, чим і зумовлена поява численних джерел, вода яких містить залізо, що й дало назву цій місцевості. Пізніше, на деякий час, парк отримав назву на честь першого президента II Речі Посполитої Габріеля Нарутовича, вбитого у 1923 році.
Парк був закладений відомим львівським садівником Арнольдом Рьорінгом у 1894—1905) роках, який намагався зберегти природний пейзаж лісу. На верхній терасі парку «Залізна Вода» було заплановано створити функціональний оздоровчий «парк Йордана», від імені краківського лікаря Генрика Йордана, який започаткував такі парки у Кракові в 1888 року для ігор, забав, занять спортом і патріотичного виховання дітей та молоді. Проте, на відведеній під парк території в 1928 році між вулицями Цешинською (тепер вулиця Тернопільська) та Святої Софії (тепер вулиця Ярославенка) під керівництвом архітектора Тадеуша Врубеля було розпочато будівництво дільниці вілл у стилі функціоналізму. Однак, на початку 1980-х років на східному крилі (примикає до вул. Тернопільської) було заасфальтовано бігову доріжку «Стежина здоров'я» та встановлено кілька дерев'яно-металевих спортивних конструкцій, лавки, що власними силами облаштував ЖЕК-івський (Новий Львів) тренер з боксу Мирон Муха.
Поряд межі вулиці Мишуги збереглися залишки невеличкого фонтану зі скульптурними формами у вигляді жаб. Біля джерела початку річки Полтви була встановлена скульптура оленя, а у радянські часи ближче до входу у парк з'явилася скульптура дівчини з козулею. В цих місцях мешканці влаштовують сухопутній пляж на траві. У кризові часи водопостачання навколишніх мікрорайонів біля джерел вишиковувались черги мешканців з відрами по воду, а одне з джерел біля вул. Тернопільської було перетворено на ручну водокачку.
Іван Крип'якевич, повторюючи інформацію Францішека Яворського, пише: «Вулицею Зибликевича (частина сучасної Франка) й Дверніцького (Свєнціцького) доходимо до Залізної Води, над ставком, який творить притока Сороки. Залізна Вода стала місцем прогульок від 1830-х pp. Львів'яни мандрували туди не раз раненько із дітьми й харчами, клалися таборами по полянах у лісі й верталися пізнім вечором до міста».
Протягом 1933—1934 років, завдяки дотації Фондації Праці та коштам громади міста Львова, на місці ставу Камінського постає багатофункціональний міський басейн, його будова коштувала 201 000 злотих. Рекреаційно-відпочинковий комплекс складався з кількох частин. Тут були: спортивний басейн розміром 18×50 метрів (його найбільша глибина складала 3,5 м.) із трампліном з висотами у 1,50 м; 3,5 м; 5 м; купальний басейн 55 на 45 метрів, глибиною від 70 см до 1,20 см; дитячий басейн — частина загального купального басейна площею 150 квадратних метрів. Для наповнення басейнів частково користувалися джерельною водою з парку «Залізна вода» та давніх снопківських джерел… Після другої світової війни колишній басейн, та дільниця загалом, переживають занепад… Лише у 1950-х роках радянська влада звернула увагу на її вигідне розташування та потенціал, тут влаштовано, добудовано спортивний комплекс «Динамо». Трохи далі, поряд джерела «Залізна Вода» та паралельно до межевої частини вулиці Мушака, на території парку збудовано велику теплицю.
За радянських повоєнних часів біля алей та в головній парковій альтанці встановлено освітлювальні ліхтарі. На зламі XX—XXI століть почавши від входу у парк від вулиці Стуса встановлено сучасну лінію освітлювальних ліхтарів у напрямі вулиці Тернопільської та вглиб парку.
На території парку у будівлі біля дитячого садку, що захопив частину парку при розбудові, у 1980-х роках містилося управління господарством парку. Раніше там була стайня, а з 1990-х й до середини 2010-х років біля закинутої будівлі за кущами постійно чергував автомобіль з п'ятьма міліціянтами. У 1990-х роках періодичні великі потоки води на крутій алеї від входу з вулиці Мушака, що утворювалися після сильних дощових злив, значно зруйнували алею утворивши непрохідні вирви, міська влада в ті часи була безгосподарна, корумпована, не займалася облаштуванням парку, але один з мешканців взявся добровільно, самотужки поступово з року в рік загатити вирви, використовуючи природні матеріали парку (деревний сухостій, повалені дерева, глину, каміння, тощо).
Головна алея закінчується великою овальною альтанкою з клумбами біля спорткомплексу-басейну «Динамо», з нововстановленими у 2012 році додатковими кованими лавками та урнами. На алеї розмите оранжево-червоне цегляне покриття літом 2015 року значною мірою замінено сірою хідниковою бруківкою, розпочато генеральне відновлення алей та альтанок парку.
З квітня 2021 року в північній частині парку на території колишнього квіткового господарства розпочато створення громадського , метою якого є популяризація природоорієнтованих рішень, вирощування продукції в місті та дружнього до довкілля способу життя. Ініціаторами створення простору є громадські організації «Плато» та «Екотерра», які реалізують проєкт на волонтерських засадах за підтримки міської ради та з залученням грантових коштів. До розбудови простору та подій у ньому долучаються люди всіх вікових груп, зокрема, мешканці Львова та внутрішньо-переміщені особи.
2022 року у парку «Залізна вода» відреставрували скульптуру дівчини з косулею, яка належить до спадщини Львівської експериментальної кераміко-скульптурної фабрики та оновили фруктовий сад. Роботи над відновленням тривали з серпня 2022 року, реставрація обійшлася у 50 тисяч гривень. З міського бюджету на це коштів не виділяли, роботу майстрам оплатили з фонду парку «Залізна вода». Скульптура дівчини з косулею є першим прикладом реставрації паркової скульптури ЛКСФ у Львові.
Фауна
![]() Парк заселяють в основному птахи, як-от: синиця велика, шпак, сорока, сойка, крук, горлиця, пересмішник, чорний дрізд, , дятел. Подекуди такі звірі: білка, кріт, їжак, миша польова, жаба, дрібні земноводні. Трапляються голуби, перелітні весняні сови, з Нового Львова (гніздиться на верхівці гуртожитку) залітає сокіл (боривітер). До кінця XX століття були горобці. На загал, мешканці навколишніх мікрорайонів полюбляють тут вигулювати, дресувати своїх собак. |
Флора
Рослинність: бук, сосна, кедр, дуб, береза, тополя, верба, ясень, клен, горіх волоський, акація, декоративні дерева та чагарники. Тут також росте старий яблуневий сад на місці колишніх поселень.
![]() | |||
![]() | ![]() |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Залізна Вода |
Примітки
- Іноді трапляється варіант «Залізні Води».
- І. Крип'якевич Історичні проходи по Львові, 1991.
- Простір міського садівництва та городництва «Розсадник». rozsadnyk.lviv.ua. Процитовано 30 листопада 2023.
{{}}
: Недійсний|мертвий-url=dead
() - У Львові відреставрували паркову скульптуру. dailylviv.com. Портал «Щоденний Львів». 4 грудня 2022. оригіналу за 9 грудня 2022. Процитовано 10 лютого 2023.
- . Сихів Медіа (укр.). 11 травня 2021. Архів оригіналу за 23 травня 2021. Процитовано 1 червня 2021.
Джерела
- Мельник І. В. Львівські вулиці і кам'яниці, мури, закамарки, передмістя та інші особливості королівського столичного міста Галичини. — Львів : Центр Європи, 2008. — 384 с. — .
- Крип'якевич І. П. Історичні проходи по Львові. — Львів : Каменяр, 1991. — 167 с. — .
- Кучерявий В. П. Парк «Залізна Вода» // Сади і парки Львова. — Львів : Світ, 2008. — С. 137—139. — .
- Przemysław Włodek, Adam Kulewski Lwów: przewodnik. — Pruszków: Oficyna Wydawnicza «Rewasz», 2006. — 416 s. —. (пол.)
Посилання
- Ігор Жук. Проєкт «Інтерактивний Львів»: вул. Стуса — парк «Залізна вода». lvivcenter.org. Центр міської історії Центрально-Східної Європи. оригіналу за 22 травня 2021. Процитовано 26 жовтня 2021.
- Проєкт «Львів у 1914-1915 роках»: парк «Залізна Вода». city-adm.lviv.ua. Львівська міська рада. оригіналу за 26 жовтня 2021. Процитовано 26 жовтня 2021.
- Скишляк Ірина (21 грудня 2020). 10 фактів про парк «Залізна Вода». sykhiv.media. Сихів.медіа. оригіналу за 26 жовтня 2021. Процитовано 26 жовтня 2021.
- Роман Метельський (28 червня 2015). Парк «Залізна Вода» лікувальна перлина Львова. photo-lviv.in.ua. Фотографії старого Львова. оригіналу за 26 жовтня 2021. Процитовано 26 жовтня 2021.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zali zna Voda park u Sihivskomu rajoni Lvova pam yatka sadovo parkovogo mistectva miscevogo znachennya z 1984 r Roztashovanij mizh vulicyami Stusa Ternopilskoyu Kibalchicha Mishugi Yaroslavenka ta Mushaka mizh miscevostyami Novij Lviv ta Snopkiv Zalizna Voda 49 49 12 pn sh 24 02 16 sh d 49 8201833 pn sh 24 0378917 sh d 49 8201833 24 0378917Tipgromadskij parkStatuspam yatka sadovo parkovogo mistectva miscevogo znachennyaVidkrito1894 1905 Plosha19 5 gaKrayina Ukrayina i Avstro UgorshinaRoztashuvannya Ukrayina Lviv Zalizna Voda Zalizna Voda Lviv Zalizna Voda u Vikishovishi Zagalna plosha parku 19 5 ga Tut sered zahidnih shiliv Lvivskogo plato nepodalik vid parku bere pochatok richka Poltva Na teritoriyi parku mozhna bachiti vihodi mergeliv sho ye prichinoyu isnuvannya chislennih dzherel Nazva parku pohodit vid znachnogo vmistu zaliza v dzherelah sho vitikayut tut IstoriyaParkove dzherelo Zalizna Voda u XIX stolitti oblashtovane byuvetom Forma Pasha leva oblicyuvannya ta pidhid po shodah z yavilis na pochatku 1980 h golovna aleyaBasejn Na Zaliznih Vodah Rig vulic Mushaka ta Stusa svitlina 1934 1939 rokiv Na Zaliznih vodah u Lvovi Rig vulic Mushaka ta Stusa svitlina 1934 1939 rokiv Basejn Zalizna voda Rig vulic Mushaka ta Stusa poshtivka 1934 1939 rokiv Skulptura Muzichna Korova bilya vhodu restoraciyi Dinamo Blyuz na mezhi parku i kolishnogo basejnu Zalizna Voda korchmi Rig vulic Mushaka ta Stusa She v 1830 h rokah cya okolicya bula vidpochinkovim miscem dlya meshkanciv Lvova Na nizhnij terasi de bagato dzherel u XIX stolitti roztashovuvavsya stav Kaminskogo korchma i nimeckij litnij teatr 1810 1824 Odne z dzherel nepodalik vulici Yaroslavenka bulo oblashtovano byuvetom specialnoyu arhitekturnoyu sporudoyu zi shidcyami misce stalo populyarnim i postupovo bukovij pralis pochav stihijno peretvoryuvatis na lisopark Todi miska vlada virishila oblashtuvati tut park U 1910 roci vlasnikom miscevosti staye magistrat Lvova oblashtuvannya dzherel ta parku malo cilu nizku superechok pro sho svidchit togochasna presa Vzhe dovshij chas povtoryuyutsya skargi na lvivskij magistrat yakij zanadto daleko zahodit z brakom turboti pro zdorov ya meshkanciv Cogo razu jdetsya pro spravu vodnih kupelej na svizhomu povitri Gmina mista Lvova vzhe chotiri roki ye vlasnikom stavka na Zaliznij vodi Cej stavok davav mozhlivist meshkancyam nashogo pozbavlenogo richki mista prijmati kupeli takozh treba viznati sho poperednij privatnij vlasnik dbav pro te shob u stavku panuvala chistota i chasto ochishav stavok Vid chasu perehodu stavka u vlasnist gmini jogo ne chistili ni razu voda zarosla vodorostyami dno stalo v yazkim i zamulenim Dlya ochishennya stavka jogo slid bulo b spustiti na kilka dniv i magistrat stverdzhuye sho cogo ne mozhna zrobiti tomu sho miski elektrostanciyi berut zvidti vodu dlya promislovih cilej Odnak faktom ye te sho rezervuar cih elektrostancij mozhe dostavlyati vodu bez dostupu do stavka protyagom vosmi dniv takogo chasovogo promizhku z zapasom vistachilo b na ochishennya stavka Na teritoriyi parku sposterigayetsya vihid mergeliv chim i zumovlena poyava chislennih dzherel voda yakih mistit zalizo sho j dalo nazvu cij miscevosti Piznishe na deyakij chas park otrimav nazvu na chest pershogo prezidenta II Rechi Pospolitoyi Gabrielya Narutovicha vbitogo u 1923 roci Park buv zakladenij vidomim lvivskim sadivnikom Arnoldom Roringom u 1894 1905 rokah yakij namagavsya zberegti prirodnij pejzazh lisu Na verhnij terasi parku Zalizna Voda bulo zaplanovano stvoriti funkcionalnij ozdorovchij park Jordana vid imeni krakivskogo likarya Genrika Jordana yakij zapochatkuvav taki parki u Krakovi v 1888 roku dlya igor zabav zanyat sportom i patriotichnogo vihovannya ditej ta molodi Prote na vidvedenij pid park teritoriyi v 1928 roci mizh vulicyami Ceshinskoyu teper vulicya Ternopilska ta Svyatoyi Sofiyi teper vulicya Yaroslavenka pid kerivnictvom arhitektora Tadeusha Vrubelya bulo rozpochato budivnictvo dilnici vill u stili funkcionalizmu Odnak na pochatku 1980 h rokiv na shidnomu krili primikaye do vul Ternopilskoyi bulo zaasfaltovano bigovu dorizhku Stezhina zdorov ya ta vstanovleno kilka derev yano metalevih sportivnih konstrukcij lavki sho vlasnimi silami oblashtuvav ZhEK ivskij Novij Lviv trener z boksu Miron Muha Poryad mezhi vulici Mishugi zbereglisya zalishki nevelichkogo fontanu zi skulpturnimi formami u viglyadi zhab Bilya dzherela pochatku richki Poltvi bula vstanovlena skulptura olenya a u radyanski chasi blizhche do vhodu u park z yavilasya skulptura divchini z kozuleyu V cih miscyah meshkanci vlashtovuyut suhoputnij plyazh na travi U krizovi chasi vodopostachannya navkolishnih mikrorajoniv bilya dzherel vishikovuvalis chergi meshkanciv z vidrami po vodu a odne z dzherel bilya vul Ternopilskoyi bulo peretvoreno na ruchnu vodokachku Ivan Krip yakevich povtoryuyuchi informaciyu Francisheka Yavorskogo pishe Vuliceyu Ziblikevicha chastina suchasnoyi Franka j Dvernickogo Svyencickogo dohodimo do Zaliznoyi Vodi nad stavkom yakij tvorit pritoka Soroki Zalizna Voda stala miscem progulok vid 1830 h pp Lviv yani mandruvali tudi ne raz ranenko iz ditmi j harchami klalisya taborami po polyanah u lisi j vertalisya piznim vechorom do mista Protyagom 1933 1934 rokiv zavdyaki dotaciyi Fondaciyi Praci ta koshtam gromadi mista Lvova na misci stavu Kaminskogo postaye bagatofunkcionalnij miskij basejn jogo budova koshtuvala 201 000 zlotih Rekreacijno vidpochinkovij kompleks skladavsya z kilkoh chastin Tut buli sportivnij basejn rozmirom 18 50 metriv jogo najbilsha glibina skladala 3 5 m iz tramplinom z visotami u 1 50 m 3 5 m 5 m kupalnij basejn 55 na 45 metriv glibinoyu vid 70 sm do 1 20 sm dityachij basejn chastina zagalnogo kupalnogo basejna plosheyu 150 kvadratnih metriv Dlya napovnennya basejniv chastkovo koristuvalisya dzherelnoyu vodoyu z parku Zalizna voda ta davnih snopkivskih dzherel Pislya drugoyi svitovoyi vijni kolishnij basejn ta dilnicya zagalom perezhivayut zanepad Lishe u 1950 h rokah radyanska vlada zvernula uvagu na yiyi vigidne roztashuvannya ta potencial tut vlashtovano dobudovano sportivnij kompleks Dinamo Trohi dali poryad dzherela Zalizna Voda ta paralelno do mezhevoyi chastini vulici Mushaka na teritoriyi parku zbudovano veliku teplicyu Za radyanskih povoyennih chasiv bilya alej ta v golovnij parkovij altanci vstanovleno osvitlyuvalni lihtari Na zlami XX XXI stolit pochavshi vid vhodu u park vid vulici Stusa vstanovleno suchasnu liniyu osvitlyuvalnih lihtariv u napryami vulici Ternopilskoyi ta vglib parku Na teritoriyi parku u budivli bilya dityachogo sadku sho zahopiv chastinu parku pri rozbudovi u 1980 h rokah mistilosya upravlinnya gospodarstvom parku Ranishe tam bula stajnya a z 1990 h j do seredini 2010 h rokiv bilya zakinutoyi budivli za kushami postijno cherguvav avtomobil z p yatma miliciyantami U 1990 h rokah periodichni veliki potoki vodi na krutij aleyi vid vhodu z vulici Mushaka sho utvoryuvalisya pislya silnih doshovih zliv znachno zrujnuvali aleyu utvorivshi neprohidni virvi miska vlada v ti chasi bula bezgospodarna korumpovana ne zajmalasya oblashtuvannyam parku ale odin z meshkanciv vzyavsya dobrovilno samotuzhki postupovo z roku v rik zagatiti virvi vikoristovuyuchi prirodni materiali parku derevnij suhostij povaleni dereva glinu kaminnya tosho Golovna aleya zakinchuyetsya velikoyu ovalnoyu altankoyu z klumbami bilya sportkompleksu basejnu Dinamo z novovstanovlenimi u 2012 roci dodatkovimi kovanimi lavkami ta urnami Na aleyi rozmite oranzhevo chervone ceglyane pokrittya litom 2015 roku znachnoyu miroyu zamineno siroyu hidnikovoyu brukivkoyu rozpochato generalne vidnovlennya alej ta altanok parku Z kvitnya 2021 roku v pivnichnij chastini parku na teritoriyi kolishnogo kvitkovogo gospodarstva rozpochato stvorennya gromadskogo prostoru miskogo sadivnictva ta gorodnictva Rozsadnik metoyu yakogo ye populyarizaciya prirodooriyentovanih rishen viroshuvannya produkciyi v misti ta druzhnogo do dovkillya sposobu zhittya Iniciatorami stvorennya prostoru ye gromadski organizaciyi Plato ta Ekoterra yaki realizuyut proyekt na volonterskih zasadah za pidtrimki miskoyi radi ta z zaluchennyam grantovih koshtiv Do rozbudovi prostoru ta podij u nomu doluchayutsya lyudi vsih vikovih grup zokrema meshkanci Lvova ta vnutrishno peremisheni osobi 2022 roku u parku Zalizna voda vidrestavruvali skulpturu divchini z kosuleyu yaka nalezhit do spadshini Lvivskoyi eksperimentalnoyi keramiko skulpturnoyi fabriki ta onovili fruktovij sad Roboti nad vidnovlennyam trivali z serpnya 2022 roku restavraciya obijshlasya u 50 tisyach griven Z miskogo byudzhetu na ce koshtiv ne vidilyali robotu majstram oplatili z fondu parku Zalizna voda Skulptura divchini z kosuleyu ye pershim prikladom restavraciyi parkovoyi skulpturi LKSF u Lvovi FaunaPark zaselyayut v osnovnomu ptahi yak ot sinicya velika shpak soroka sojka kruk gorlicya peresmishnik chornij drizd dyatel Podekudi taki zviri bilka krit yizhak misha polova zhaba dribni zemnovodni Traplyayutsya golubi perelitni vesnyani sovi z Novogo Lvova gnizditsya na verhivci gurtozhitku zalitaye sokil boriviter Do kincya XX stolittya buli gorobci Na zagal meshkanci navkolishnih mikrorajoniv polyublyayut tut vigulyuvati dresuvati svoyih sobak FloraRoslinnist buk sosna kedr dub bereza topolya verba yasen klen gorih voloskij akaciya dekorativni dereva ta chagarniki Tut takozh roste starij yablunevij sad na misci kolishnih poselen Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Zalizna VodaPrimitkiInodi traplyayetsya variant Zalizni Vodi I Krip yakevich Istorichni prohodi po Lvovi 1991 Prostir miskogo sadivnictva ta gorodnictva Rozsadnik rozsadnyk lviv ua Procitovano 30 listopada 2023 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Nedijsnij mertvij url dead dovidka U Lvovi vidrestavruvali parkovu skulpturu dailylviv com Portal Shodennij Lviv 4 grudnya 2022 originalu za 9 grudnya 2022 Procitovano 10 lyutogo 2023 Sihiv Media ukr 11 travnya 2021 Arhiv originalu za 23 travnya 2021 Procitovano 1 chervnya 2021 DzherelaMelnik I V Lvivski vulici i kam yanici muri zakamarki peredmistya ta inshi osoblivosti korolivskogo stolichnogo mista Galichini Lviv Centr Yevropi 2008 384 s ISBN 978 966 7022 79 2 Krip yakevich I P Istorichni prohodi po Lvovi Lviv Kamenyar 1991 167 s ISBN 5 7745 0316 X Kucheryavij V P Park Zalizna Voda Sadi i parki Lvova Lviv Svit 2008 S 137 139 ISBN 978 966 603 591 5 Przemyslaw Wlodek Adam Kulewski Lwow przewodnik Pruszkow Oficyna Wydawnicza Rewasz 2006 416 s ISBN 83 89188 53 8 pol PosilannyaIgor Zhuk Proyekt Interaktivnij Lviv vul Stusa park Zalizna voda lvivcenter org Centr miskoyi istoriyi Centralno Shidnoyi Yevropi originalu za 22 travnya 2021 Procitovano 26 zhovtnya 2021 Proyekt Lviv u 1914 1915 rokah park Zalizna Voda city adm lviv ua Lvivska miska rada originalu za 26 zhovtnya 2021 Procitovano 26 zhovtnya 2021 Skishlyak Irina 21 grudnya 2020 10 faktiv pro park Zalizna Voda sykhiv media Sihiv media originalu za 26 zhovtnya 2021 Procitovano 26 zhovtnya 2021 Roman Metelskij 28 chervnya 2015 Park Zalizna Voda likuvalna perlina Lvova photo lviv in ua Fotografiyi starogo Lvova originalu za 26 zhovtnya 2021 Procitovano 26 zhovtnya 2021