Сніг — тверді атмосферні опади у вигляді шестикутних пластинок чи призм з кристаликів льоду (сніжинок). Випадає сніг здебільшого з шарувато-дощових хмар.
Сніг | |
Колір | білий |
---|---|
З матеріалу | Кристали льоду і повітря |
Досліджується в | Нівологія |
Температура плавлення | 0 °C |
![]() | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV6TDFOdWIzZGZZM0o1YzNSaGJITXVjRzVuTHpJeU1uQjRMVk51YjNkZlkzSjVjM1JoYkhNdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV5THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNeTVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pVRXhKVVF3SlVKRUpVUXhKVGsySlVRd0pVSXpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlptTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNMThsUkRBbFFqSmZKVVF3SlRsQkpVUXdKVUk0SlVReEpUazBKVVF3SlVJeUpVUXhKVGsyTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxRVEVsUkRBbFFrUWxSREVsT1RZbFJEQWxRak5mSlVRd0pVSXlYeVZFTUNVNVFTVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTVOQ1ZFTUNWQ01pVkVNU1U1Tmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6THlWRU1DVkJPU1ZFTUNWQ1JWOGxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKRUpVUXhKVGsySlVRd0pVSXpMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbFFUa2xSREFsUWtWZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ015NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUxTHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSXpKVVF3SlVJd0pVUXhKVGcxWHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U1TmlWRU1DVkNSaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUM1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVUXdKVGszSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKREpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpFbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRak1sUkRBbFFqQWxSREVsT0RWZkpVUXdKVGswSlVRd0pVSkVKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpHSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Сніжинки надзвичайно різноманітні за формою.
Розміри
Діаметр сніжинок сягає від одного до декількох міліметрів. У безвітряну погоду і за температури близько 0 °C при зіткненні сніжинки можуть з'єднуватись у більші, діаметром декілька сантиметрів.
Утворення
Сніг утворюється, коли мікроскопічні краплі води в хмарах притягуються і замерзають. Утворені кристалики льоду, що спочатку не перевищують 0,1 мм у діаметрі, падають і ростуть у результаті конденсації на них вологи з повітря. При цьому утворюються шестикутні кристалічні форми. Через структуру молекул води між променями кристала можливі кути тільки 60° і 120°. Основний кристал води має в площині форму правильного шестикутника. На вершинах такого шестикутника потім осідають нові кристали, на них наступні, і так утворюються різні форми сніжинок-зірочок.
У високих термальних колонах кристали неодноразово частково тануть і кристалізуються заново. Через це порушується регулярність кристалів і утворюються змішані форми. Кристалізація всіх шести променів відбувається одночасно у практично однакових умовах і тому форми окремих променів сніжинки виходять однаковими.
Різноманіття форм снігу
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl3THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNMThsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXdKVUpFSlVReEpUazJMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbFFURWxSREFsUWtRbFJERWxPVFlsUkRBbFFqTmZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNU5pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Розроблена 1951 року Міжнародна класифікація вирізняла 10 основних типів сніжинок, в кожному з яких було виділено ще три додаткові варіанти форми (на малюнку). Зараз вважається, що існує щонайменше 130 різних форм сніжинок. Така велика кількість форм сніжних кристалів зумовлена складністю і різноманітністю умов утворення, рухом повітря, різною вологістю в хмарах, де вони зароджуються, і зміною цих умов на шляху сніжинки до поверхні землі. За час снігопаду форма падучих сніжинок може кілька разів змінюватися; тоді в шарі снігу одного снігопаду можна виявити вторинну шаруватість, пов'язану зі змінами сніжних кристалів, що випали.
Мокрий сніг
Мо́крий сніг — сніг, що випадає за близьких до нуля додатних температурах повітря, коли сніжинки підтануть або коли разом зі снігом випадає дощ чи падає лапатий сніг.
Щільність снігу
Щільність снігу — відношення об'єму води, який отримують з розтопленої певної проби снігу, взятої зі снігового покриву, до об'єму цієї проби снігу.
Густина зовсім свіжого снігу в холодну погоду становить 50-70 кг/м³, осілого 200—300 кг/м³, частково розтопленого і перемороженого 500—800 кг/м³.
Сніг як погодне явище
Сніг є одним з неодмінних атрибутів зими. Попри те, що від'ємні зимові температури можливі й за відсутності снігу, одна з основних умов кліматичної зими — наявність стійкого (постійного) снігового покриву. У теплих регіонах планети (наприклад, на Аравійському півострові) таке погодне явище, як сніг, відсутнє або спостерігається тільки один раз на кілька десятиліть.
В Україні сніговий покрив встановлюється на більшій частині країни. У північно-східних районах, де клімат континентальніший, сніг зазвичай тримається довше, ніж на іншій території країни.
Скрип (хрускіт) снігу
При здавлюванні сніг видає звук, що нагадує скрип (хрускіт). Цей звук виникає при ходьбі по снігу, натисканні на свіжий сніг полозами саней, лижами, при ліпленні сніжок тощо
Скрип снігу чути за температури нижче −2° (за іншими даними, нижче −5°). За вищої від цієї температури скрип не чути.
Вважається, що є дві основні причини виникнення порипування снігу:
- ламання кристаликів снігу;
- ковзання, зміщення і тертя кристаликів снігу один до одного під тиском.
Основною причиною скрипу (хрускоту) снігу вважається перша.
В акустичному спектрі скрипу снігу є два максимуми: в діапазоні 250—400 Гц і 1000—1600 Гц. Характер вихідних звуків залежить від температури снігу. На початку XX ст. метеорологи навіть пропонували оцінювати температуру снігу за характером скрипу. Ломка крижаних бурульок і зламування льоду криголамом дають подібний розподіл частот (125—200 Гц і 1250—2000 Гц), проте у випадку льоду максимуми чіткіше виражені та відокремлені один від одного. Посилення морозів робить кристалики твердішими, одначе більш крихкими. У результаті цього зростає високочастотна складова (1000—1600 Гц) — скрип сухого морозного снігу. Якщо ж мороз слабшає і температура стає вищою від −6 °C, то високочастотний максимум згладжується, а потім майже повністю зникає.
Танення снігу впливає і на характер тертя сніжинок одна об одну: змочені кристалики видають звук, відмінний від звуку тертя сухих сніжинок, а за певної вищої температури сніг взагалі перестає скрипіти. Це пов'язано з тим, що за певної температури сніжинки при стисненні не стільки ламаються, скільки починають підтавати, енергія здавлювання витрачається не на злам кристаликів, а на танення сніжинок, виділена вода змочує сніжинки й замість сухого тертя виникає «ковзання сніжинок по змоченій поверхні».
На характер звуку впливає також форма сніжинок.
Скрип, подібний на скрип снігу, можна отримати, якщо стискати, наприклад, змішані сіль і цукор. Це використовували, зокрема, при озвучуванні фільму «Олександр Невський».
Танення та сублімація
У нормальних умовах сніг тане за температури повітря понад 0 °C. Проте в природі значні обсяги снігу випаровуються і за від'ємних температур, минаючи рідку фазу. Цей процес легко спостерігати самостійно. Такий перехід від твердого стану до газоподібного називається сублімацією. Особливо інтенсивно відбувається сублімація снігу під впливом сонячного світла, проте існують дослідження, які демонструють інтенсивне випаровування снігових частинок в результаті їхньої взаємодії під час перенесення снігу хурделицею.
Сніг на інших планетах та супутниках
На Марсі випадає як і звичний нам сніг, так і сніг з твердої вуглекислоти (крім постійних полярних шапок зі звичайного льоду, на Марсі регулярно утворюються сезонні шапки з замерзлого вуглекислого газу («сухий» лід).
На Титані, супутнику Сатурна, метан, що найчастіше випадає у вигляді дощу, в холодних областях випадає у вигляді снігу (подібно до того, як на Землі це відбувається з водою).
Тритон, супутник Нептуна, на більшій частині вкритий шаром снігу, що робить його досить яскравим (він відбиває близько 85 % світла). Сніг Тритона складається з замерзлих азоту, води, вуглекислого газу, невеликих домішок монооксиду вуглецю, метану й етану. Він має рожевий відтінок, який йому надають більш складні сполуки, що утворюються з метану й азоту під дією ультрафіолетового випромінювання та космічних променів. Товщина шару цього снігу та криги поблизу полюсів, ймовірно, сягає сотень метрів.
Сніг у будівництві
Сніг завдяки невисокій щільності є гарним теплоізоляційним матеріалом, і за відсутності інших матеріалів його використовують у будівництві іглу.
Сніг, особливо свіжий, — непоганий теплоізолятор. Його коефіцієнт теплопровідності — 0,1−0,15 Вт / (м * град) (на рівні хороших утеплювачів). Але зі злежуванням снігу цей коефіцієнт зростає.
Цікаві факти
- Максимальний, достовірно зафіксований, діаметр сніжинки становив 380 мм[].
- За ініціативою Міжнародної федерації лижного спорту (FIS), у третю неділю січня запроваджено проводити Всесвітній день снігу (World Snow Day).
- Трактат Йоганна Кеплера «Про шестикутні сніжинки» вважають першою науковою працею в галузі кристалографії.
Див. також
Джерела
- . Архів оригіналу за 30 січня 2021. Процитовано 13 лютого 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()(англ.) - . Архів оригіналу за 24 серпня 2011. Процитовано 15 лютого 2012.
- Страница 2[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 6 січня 2012. Процитовано 15 лютого 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 12 січня 2012. Процитовано 15 лютого 2012.
- http://www.aliki.ru/library/n-t/tp/mr/sn.htm[недоступне посилання з червня 2019]
- . Архів оригіналу за 11 січня 2012. Процитовано 15 лютого 2012.
- Дюнин А. К. В царстве снега. — Новосибирск : Наука, Сибирское отделение, 1983. з джерела 15 березня 2008
- McFadden Lucy-Ann, Weissman Paul, Johnson Torrence (2006). (вид. 2). Academic Press. с. 483—502. ISBN . Архів оригіналу за 12 липня 2014. Процитовано 9 жовтня 2012.
- . DilovaMova.com — Календар (укр.). Архів оригіналу за 21 вересня 2020. Процитовано 17 січня 2020.
- Сніг /Академічний тлумачний словник української мови/ [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
Посилання
- Сніг // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Сніг // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1965. — Т. 7, кн. XIV : Літери Сен — Сті. — С. 1784. — 1000 екз.
- Kenneth G. Libbrecht — Snowflake FAQ [ 9 березня 2021 у Wayback Machine.]
- An article that contains detailed analysis of snowpack energy and mass balance.
- Ultra-high resolution images[недоступне посилання з травня 2019] of snowflakes, hosted by the of the USDA Beltsville Agricultural Research Center
- United Nations Environment Programme: Global Outlook for Ice and Snow [ 8 червня 2007 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Snig Snig tverdi atmosferni opadi u viglyadi shestikutnih plastinok chi prizm z kristalikiv lodu snizhinok Vipadaye snig zdebilshogo z sharuvato doshovih hmar Snig source source source source source source KolirbilijZ materialuKristali lodu i povitryaDoslidzhuyetsya vNivologiyaTemperatura plavlennya0 C Snig u VikishovishiSnizhinki SEM Snig na derevah Snig na dahusnig na derevahSnig v yalinkvomu lisiSnig na beregah Dnipra Snizhinki nadzvichajno riznomanitni za formoyu RozmiriDiametr snizhinok syagaye vid odnogo do dekilkoh milimetriv U bezvitryanu pogodu i za temperaturi blizko 0 C pri zitknenni snizhinki mozhut z yednuvatis u bilshi diametrom dekilka santimetriv UtvorennyaSnig utvoryuyetsya koli mikroskopichni krapli vodi v hmarah prityaguyutsya i zamerzayut Utvoreni kristaliki lodu sho spochatku ne perevishuyut 0 1 mm u diametri padayut i rostut u rezultati kondensaciyi na nih vologi z povitrya Pri comu utvoryuyutsya shestikutni kristalichni formi Cherez strukturu molekul vodi mizh promenyami kristala mozhlivi kuti tilki 60 i 120 Osnovnij kristal vodi maye v ploshini formu pravilnogo shestikutnika Na vershinah takogo shestikutnika potim osidayut novi kristali na nih nastupni i tak utvoryuyutsya rizni formi snizhinok zirochok U visokih termalnih kolonah kristali neodnorazovo chastkovo tanut i kristalizuyutsya zanovo Cherez ce porushuyetsya regulyarnist kristaliv i utvoryuyutsya zmishani formi Kristalizaciya vsih shesti promeniv vidbuvayetsya odnochasno u praktichno odnakovih umovah i tomu formi okremih promeniv snizhinki vihodyat odnakovimi Riznomanittya form snigu Snigovij pokriv Mokrij snig na sosni Rozroblena 1951 roku Mizhnarodna klasifikaciya viriznyala 10 osnovnih tipiv snizhinok v kozhnomu z yakih bulo vidileno she tri dodatkovi varianti formi na malyunku Zaraz vvazhayetsya sho isnuye shonajmenshe 130 riznih form snizhinok Taka velika kilkist form snizhnih kristaliv zumovlena skladnistyu i riznomanitnistyu umov utvorennya ruhom povitrya riznoyu vologistyu v hmarah de voni zarodzhuyutsya i zminoyu cih umov na shlyahu snizhinki do poverhni zemli Za chas snigopadu forma paduchih snizhinok mozhe kilka raziv zminyuvatisya todi v shari snigu odnogo snigopadu mozhna viyaviti vtorinnu sharuvatist pov yazanu zi zminami snizhnih kristaliv sho vipali Mokrij snig Mo krij snig snig sho vipadaye za blizkih do nulya dodatnih temperaturah povitrya koli snizhinki pidtanut abo koli razom zi snigom vipadaye dosh chi padaye lapatij snig Shilnist snigu Shilnist snigu vidnoshennya ob yemu vodi yakij otrimuyut z roztoplenoyi pevnoyi probi snigu vzyatoyi zi snigovogo pokrivu do ob yemu ciyeyi probi snigu Gustina zovsim svizhogo snigu v holodnu pogodu stanovit 50 70 kg m osilogo 200 300 kg m chastkovo roztoplenogo i peremorozhenogo 500 800 kg m Snig yak pogodne yavisheSnig ye odnim z neodminnih atributiv zimi Popri te sho vid yemni zimovi temperaturi mozhlivi j za vidsutnosti snigu odna z osnovnih umov klimatichnoyi zimi nayavnist stijkogo postijnogo snigovogo pokrivu U teplih regionah planeti napriklad na Aravijskomu pivostrovi take pogodne yavishe yak snig vidsutnye abo sposterigayetsya tilki odin raz na kilka desyatilit V Ukrayini snigovij pokriv vstanovlyuyetsya na bilshij chastini krayini U pivnichno shidnih rajonah de klimat kontinentalnishij snig zazvichaj trimayetsya dovshe nizh na inshij teritoriyi krayini Skrip hruskit sniguPri zdavlyuvanni snig vidaye zvuk sho nagaduye skrip hruskit Cej zvuk vinikaye pri hodbi po snigu natiskanni na svizhij snig polozami sanej lizhami pri liplenni snizhok tosho Skrip snigu chuti za temperaturi nizhche 2 za inshimi danimi nizhche 5 Za vishoyi vid ciyeyi temperaturi skrip ne chuti Vvazhayetsya sho ye dvi osnovni prichini viniknennya poripuvannya snigu lamannya kristalikiv snigu kovzannya zmishennya i tertya kristalikiv snigu odin do odnogo pid tiskom Osnovnoyu prichinoyu skripu hruskotu snigu vvazhayetsya persha V akustichnomu spektri skripu snigu ye dva maksimumi v diapazoni 250 400 Gc i 1000 1600 Gc Harakter vihidnih zvukiv zalezhit vid temperaturi snigu Na pochatku XX st meteorologi navit proponuvali ocinyuvati temperaturu snigu za harakterom skripu Lomka krizhanih burulok i zlamuvannya lodu krigolamom dayut podibnij rozpodil chastot 125 200 Gc i 1250 2000 Gc prote u vipadku lodu maksimumi chitkishe virazheni ta vidokremleni odin vid odnogo Posilennya moroziv robit kristaliki tverdishimi odnache bilsh krihkimi U rezultati cogo zrostaye visokochastotna skladova 1000 1600 Gc skrip suhogo moroznogo snigu Yaksho zh moroz slabshaye i temperatura staye vishoyu vid 6 C to visokochastotnij maksimum zgladzhuyetsya a potim majzhe povnistyu znikaye Tanennya snigu vplivaye i na harakter tertya snizhinok odna ob odnu zmocheni kristaliki vidayut zvuk vidminnij vid zvuku tertya suhih snizhinok a za pevnoyi vishoyi temperaturi snig vzagali perestaye skripiti Ce pov yazano z tim sho za pevnoyi temperaturi snizhinki pri stisnenni ne stilki lamayutsya skilki pochinayut pidtavati energiya zdavlyuvannya vitrachayetsya ne na zlam kristalikiv a na tanennya snizhinok vidilena voda zmochuye snizhinki j zamist suhogo tertya vinikaye kovzannya snizhinok po zmochenij poverhni Na harakter zvuku vplivaye takozh forma snizhinok Skrip podibnij na skrip snigu mozhna otrimati yaksho stiskati napriklad zmishani sil i cukor Ce vikoristovuvali zokrema pri ozvuchuvanni filmu Oleksandr Nevskij Tanennya ta sublimaciyaU normalnih umovah snig tane za temperaturi povitrya ponad 0 C Prote v prirodi znachni obsyagi snigu viparovuyutsya i za vid yemnih temperatur minayuchi ridku fazu Cej proces legko sposterigati samostijno Takij perehid vid tverdogo stanu do gazopodibnogo nazivayetsya sublimaciyeyu Osoblivo intensivno vidbuvayetsya sublimaciya snigu pid vplivom sonyachnogo svitla prote isnuyut doslidzhennya yaki demonstruyut intensivne viparovuvannya snigovih chastinok v rezultati yihnoyi vzayemodiyi pid chas perenesennya snigu hurdeliceyu Snig na inshih planetah ta suputnikahNa Marsi vipadaye yak i zvichnij nam snig tak i snig z tverdoyi vuglekisloti krim postijnih polyarnih shapok zi zvichajnogo lodu na Marsi regulyarno utvoryuyutsya sezonni shapki z zamerzlogo vuglekislogo gazu suhij lid Na Titani suputniku Saturna metan sho najchastishe vipadaye u viglyadi doshu v holodnih oblastyah vipadaye u viglyadi snigu podibno do togo yak na Zemli ce vidbuvayetsya z vodoyu Triton suputnik Neptuna na bilshij chastini vkritij sharom snigu sho robit jogo dosit yaskravim vin vidbivaye blizko 85 svitla Snig Tritona skladayetsya z zamerzlih azotu vodi vuglekislogo gazu nevelikih domishok monooksidu vuglecyu metanu j etanu Vin maye rozhevij vidtinok yakij jomu nadayut bilsh skladni spoluki sho utvoryuyutsya z metanu j azotu pid diyeyu ultrafioletovogo viprominyuvannya ta kosmichnih promeniv Tovshina sharu cogo snigu ta krigi poblizu polyusiv jmovirno syagaye soten metriv Snig u budivnictviSnig zavdyaki nevisokij shilnosti ye garnim teploizolyacijnim materialom i za vidsutnosti inshih materialiv jogo vikoristovuyut u budivnictvi iglu Snig osoblivo svizhij nepoganij teploizolyator Jogo koeficiyent teploprovidnosti 0 1 0 15 Vt m grad na rivni horoshih uteplyuvachiv Ale zi zlezhuvannyam snigu cej koeficiyent zrostaye Cikavi faktiMaksimalnij dostovirno zafiksovanij diametr snizhinki stanoviv 380 mm dzherelo Za iniciativoyu Mizhnarodnoyi federaciyi lizhnogo sportu FIS u tretyu nedilyu sichnya zaprovadzheno provoditi Vsesvitnij den snigu World Snow Day Traktat Joganna Keplera Pro shestikutni snizhinki vvazhayut pershoyu naukovoyu praceyu v galuzi kristalografiyi Div takozhSnigopad Snigovi ruloniDzherela Arhiv originalu za 30 sichnya 2021 Procitovano 13 lyutogo 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya angl Arhiv originalu za 24 serpnya 2011 Procitovano 15 lyutogo 2012 Stranica 2 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 6 sichnya 2012 Procitovano 15 lyutogo 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 12 sichnya 2012 Procitovano 15 lyutogo 2012 http www aliki ru library n t tp mr sn htm nedostupne posilannya z chervnya 2019 Arhiv originalu za 11 sichnya 2012 Procitovano 15 lyutogo 2012 Dyunin A K V carstve snega Novosibirsk Nauka Sibirskoe otdelenie 1983 z dzherela 15 bereznya 2008 McFadden Lucy Ann Weissman Paul Johnson Torrence 2006 vid 2 Academic Press s 483 502 ISBN 0 12 088589 1 Arhiv originalu za 12 lipnya 2014 Procitovano 9 zhovtnya 2012 DilovaMova com Kalendar ukr Arhiv originalu za 21 veresnya 2020 Procitovano 17 sichnya 2020 Snig Akademichnij tlumachnij slovnik ukrayinskoyi movi 24 listopada 2020 u Wayback Machine PosilannyaSnig u sestrinskih VikiproyektahCitati u Vikicitatah Fajli u Vikishovishi Snig Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Snig Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1965 T 7 kn XIV Literi Sen Sti S 1784 1000 ekz Kenneth G Libbrecht Snowflake FAQ 9 bereznya 2021 u Wayback Machine An article that contains detailed analysis of snowpack energy and mass balance Ultra high resolution images nedostupne posilannya z travnya 2019 of snowflakes hosted by the of the USDA Beltsville Agricultural Research Center United Nations Environment Programme Global Outlook for Ice and Snow 8 chervnya 2007 u Wayback Machine