Украї́нська правосла́вна це́рква Ки́ївського патріарха́ту — православна церква в Україні, що існувала з червня 1992 року до 15 грудня 2018 року (станом на 14 листопада 2019 року юридична особа припинена). Була однією з найбільших християнських спільнот країни. Очолювалась патріархом Київським і всієї Руси-України Філаретом. У грудні 2018 року, перед ухваленням рішення про ліквідацію, поділялася на 34 єпархії, що об'єднували понад 5 тисяч парафій. Центральний кафедральний собор церкви — Київський Володимирський собор. Постала внаслідок руху за незалежність українського православ'я від Російської церкви. Створена 26 червня 1992 року шляхом об'єднання частини Української православної церкви Московського патріархату, очолюваної київським митрополитом Філаретом, та частини Української автокефальної православної церкви. Вважала себе правонаступницею православної Київської митрополії Константинопольського Патріархату. Станом на 2018 рік була найчисельнішою в Україні православною церквою, з якою пов'язують себе 45,2 % православних українців, за чисельністю парафій та священнослужителів (за даними Держкомнацрелігій) — друга. Мала екзархати за межами України — в Європі та Росії, також вікаріат у США і Канаді. 15 грудня 2018 року ієрархи які брали участь в Об'єднавчому соборі (а це увесь єпископат УПЦ КП на той час) ухвалили рішення про саморозпуск церкви у зв'язку з об'єднанням православних церков в Україні та створенням Православної церкви України.
Українська православна церква | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
![]() | ||||
Володимирський собор м. Києва — храм, що був кафедральним собором Української православної церкви Київського патріархату | ||||
Засновники | Філарет (патріарх Київський) | |||
Дата заснування | червень 1992 | |||
Самостійність визнана | не визнана | |||
Дата ліквідації | 15 грудня 2018, відновлена у 2019 році | |||
Причина ліквідації | Об'єднавчий собор | |||
Перший предстоятель | Мстислав Патріарх Київський і всієї Руси-України | |||
Останній предстоятель | Філарет Патріарх Київський і всієї Руси-України | |||
Центр | Київ, Україна | |||
Кафедральний собор | Володимирський Собор | |||
Основна юрисдикція | | |||
Юрисдикція для діаспори | ![]() | |||
Літургічна мова | українська, церковнослов'янська, грецька, англійська, японська | |||
Музична традиція | український наспів | |||
Церковний календар | юліанський | |||
Єпархій | 34 | |||
Навчальних закладів | 18 | |||
Монастирів | 63 | |||
Парафій | 5363 | |||
Священиків | 3737 | |||
Ченців і черниць | 230 | |||
Вірних | 45,2 % православних українців (2018) | |||
Офіційний сайт | www.cerkva.info |
20 червня 2019 року владика Філарет провів зібрання духовенства і мирян щодо «відновлення» Української православної церкви Київського патріархату, яке назвав помісним собором. Однак лише кілька колишніх церковних ієрархів УПЦ КП відвідали ці збори. Серед них митрополит Білгородський і Обоянський Іоасаф та його вікарний єпископ Петро (Москальов), які прибули з Росії. Також відвідали збори настоятель Володимирського собору протоієрей Борис Табачек і скарбник Феодосіївського монастиря Андрій.
Історія
Радянський Союз
Відродження Української Греко-Католицької Церкви та Української Автокефальної Православної Церкви змусило шукати механізми протидії цим спільнотам у Московському Патріархаті, а зокрема в українському Екзархаті РПЦ, який очолював митрополит Філарет (Денисенко). Митрополит Філарет зайняв непримиренну позицію у відношенні як до греко-католиків, так і до Української Автокефальної Православної Церкви.
У середовищі Екзархату серед багатьох кліриків, переважно з західних областей, побутувала думка, що український Екзархат не зможе зберегти своїх позицій в Україні, якщо не стане повноцінною автокефальною Церквою, завдяки чому зможе протистояти греко-католикам і УАПЦ. На адресу митрополита Філарета і Патріарха Московського надходило багато листів з проханням надати київському Екзархату автокефалію. У відповідь на це на архиєрейському Соборі, який відбувався в Москві 9-11 жовтня 1989 року, було ухвалене рішення про перегляд Положення про Екзархати РПЦ. Розробку нового положення було доручено митрополиту Смоленському і Калінінградському Кирилу (Гундяєву).
А 30-31 січня в Москві відбувся черговий Собор єпископату, на якому було ухвалене нове положення про Екзархати (розділ 7 Уставу про управління РПЦ), яким надавалось більше прав у внутрішньому житті, а також право називатись Українською Православною Церквою. На думку авторів положення, це мало б зменшити проавтокефальні настрої в західних областях України.
Після обрання на Помісному Соборі 1990 року новим Патріархом Московським Алексія ІІ (Рідігера) єпископат УПЦ на чолі з митрополитом Філаретом (який також був кандидатом на Московський патріарший престіл) 9 липня 1990 року звернувся до Патріарха і Синоду з проханням про розширення самостійності в управлінні УПЦ. На цьому ж зібранні митрополита Філарета було обрано предстоятелем УПЦ.
Питання статусу УПЦ розглядалось на найближчому Архиєрейському Соборі РПЦ 25-27 жовтня того ж року. Єпископат РПЦ надав УПЦ «незалежність і самостійність в управлінні», скасував назву «Український Екзархат». Було також ухвалено, що глава УПЦ обирається собором архиєреїв РПЦ, має титул «Митрополита Київського і всієї України», а також в межах України носить титул «Блаженіший». Призначення правлячих та вікарних архиєреїв, заснування і скасування єпархій у межах України, згідно з рішенням Собору РПЦ, відводиться Синоду УПЦ, а предстоятель УПЦ обирається єпископатом УПЦ і благословляється Патріархом Московським. Предстоятелем УПЦ залишався колишній український екзарх — митрополит Філарет (Денисенко).
28 жовтня 1990 року в соборі Святої Софії міста Києва Патріарх Московський Алексій ІІ урочисто оголосив рішення Архиєрейського собору та вручив митрополиту Філарету, главі УПЦ, Томос (Грамоту) про «самостійність і незалежність» в управлінні.
Протягом року з часу надання Томосу про самостійність і незалежність УПЦ в її середовищі назріває внутрішній конфлікт між частиною кліру і єпископату та митрополитом Філаретом (Денисенком). У пресі зявляються різні статті викривального характеру стосовно митрополита.
Однак це не завадило митрополитові Філарету зібрати 1-3 листопада 1991 року , на якому учасники підписали звернення до Патріарха Московського, де просили надати УПЦ автокефалію та піднести Церкву до рангу Патріархату. Зокрема Собор ухвалив таку пропозицію: «Звернутися до Святійшого Патріарха Московського і всієї Русі Алексія II і єпископату Російської Православної Церкви з проханням дарувати Українській Православній Церкві повну канонічну самостійність, тобто автокефалію». У Зверненні до голови Верховної Ради України, митрополит Філарет писав, що «Самостійність Української Православної Церкви в незалежній Українській державі є канонічно виправданою та історично неминучою».
Після цього Собору, за свідченнями керівництва РПЦ, з різних регіонів України на адресу Патріархії почали надходити листи з небажанням підтримки автокефалії УПЦ та проханням прийняти їх під пряме Патріарше управління у разі надання незалежності УПЦ. Прихильники ж автокефалії звинуватили у появі таких листів Патріархію, що було зумовлене небажанням Московської Патріархії надати автокефалію УПЦ.
1992 рік
22 січня в Києві відбулась нарада єпископів УПЦ, на якій було прийняте звернення до Патріарха Московського і всіх єпископів РПЦ. В ньому, зокрема, йшлося, що «певні сили, в тому числі і з Москви, сіють смуту серед ченців, духовенства і мирян в окремих областях і тим самим фактично працюють проти Православ'я в Україні. Деякі московські засоби масової інформації розгорнули наклепницьку кампанію проти Предстоятеля Української Православної Церкви, намагаючись шляхом брудного наклепу бентежити уми і серця недосвідчених людей. У зв'язку з проголошенням незалежної держави України ми вважаємо, що настав час дарування повної незалежності Української Православної Церкви, дарування автокефалії».
Однак 3 архиєреї — Онуфрій (Березовський), і Аліпій (Погребняк) — відкликали свої підписи за автокефалію УПЦ. 23 січня Синод УПЦ позбавив їх кафедр. Єпископи Аліпій і Сергій стали вікаріями Київської митрополії, а єпископа Онуфрія перевели на Івано-Франківську кафедру. Відмовились від підписання звернення про автокефалію також і монахи Києво-Печерської Лаври.
Після цих подій Патріарх Алексій звернувся до митрополита Філарета в таких складних умовах утриматись від будь-яких різких дій, зокрема, покарань єпископів і духовенства.
З 1 по 4 квітня 1992 року на Архиєрейському Соборі РПЦ в Москві обговорювалось прохання УПЦ про надання їй автокефалії. На Соборі тривала гостра дискусія, 6 ієрархів УПЦ (окрім митрополита Філарета, це були єпископ Волинський і Луцький Варфоломій (Ващук), єпископ Львівський і Дрогобицький Андрій (Горак), архиєпископ Ровенський і Острозький Іриней (Середній) і архиєпископ Одеський і Ізмаїльський Лазар (Швець)) із західноукраїнських єпархій виступили за надання УПЦ автокефалії. Однак більшість ієрархів РПЦ виступили проти (частина висловилась за несвоєчасність такого кроку), але головної критики зазнав митрополит Філарет.
Підсумовуючи дискусію, Патріарх Алексій висловився проти надання автокефалії на даному історичному етапі, а також закликав митрополита Філарета покинути пост глави УПЦ.
Митрополит Філарет погодився залишити предстоятельське служіння в УПЦ і відкрити дорогу для обрання нового глави Української Православної Церкви.
Собор також постановив відкласти питання про надання автокефалії УПЦ на наступний Помісний Собор РПЦ.
Після прибуття до Києва 7 квітня 1992 року в Володимирському соборі Києва митрополит Філарет заявив про свою відмову залишити пост глави УПЦ, мотивуючи це тим, що свою обіцянку в Москві він зробив під сильним тиском і під шквалом шаленої критики. На прес-конференції в Укрінформагенстві 14 квітня Митрополит Філарет також наголосив, що не залишить в цій ситуації паству, яка довіряє йому, а також пригадав про пожиттєвий статус митрополита відповідно до Томосу Патріарха Алексія ІІ. На звернення Патріарха Алексія ІІ, чи він справді не збирається залишати пост митрополита Київського, Філарет (Денисенко) не відповів. А також не прибув на засідання Синоду РПЦ 6-7 травня 1992 року.
30 квітня в Житомирі єпископи УПЦ Агафангел (Савін) (на той час був поза штатом), Іов (Тивонюк), , Онуфрій (Березовський), і Аліпій (Погребняк), а також представники духовенства і монашества з різних частин УПЦ висловили недовіру митрополиту Філарету (Денисенку) та попросили священноначаліє РПЦ застосувати до нього канонічні покарання. Нарада в Житомирі також висловилась за те, щоб на митрополичу Київську кафедру було обрано митрополита Володимира (Сабодана).
6-7 травня в Москві відбулось засідання Синоду РПЦ, на якому були присутні єпископи з України. Синод фактично відсторонив митрополита Філарета від керівництва УПЦ, а на Синоді 21 травня призначив тимчасово керуючим УПЦ митрополита Харківського і Богодухівського Никодима (Руснака), якому було доручено до свята Трійці 1992 року зібрати собор архиєреїв УПЦ для обрання нового глави Української Церкви.
Митрополит Філарет виступив з протестом проти таких дій Синоду, назвавши їх втручанням у внутрішні справи Української Церкви. І у відповідь на рішення Синоду скликав в Києві «Всеукраїнську конференції на захист канонічних прав УПЦ». Конференція засудила постанови від 7 і 21 травня, а також звернула увагу, що єпископи, які виступили проти митрополита Київського, порушили Устав УПЦ. Конференція також звернулася до Вселенського Патріарха. У своєму зверненні учасники конференції говорили про справедливість надання УПЦ автокефалії, посилаючись на анулювання підпорядкування Київської митрополії Московському Патріархату у 1686 році, оскільки Україна стала незалежною державою.
27 травня 1992 року в Харкові митрополит Никодим (Руснак) зібрав Собор єпископів УПЦ, на якому були внесені зміни до Статуту УПЦ та обрано Володимира (Сабодана) митрополитом Київським.
Митрополит Філарет відмовився брати участь в Харківському соборі, а також не визнав його легітимності, оскільки він був зібраний без його згоди як глави УПЦ. Окрім митрополита Філарета, у Харківському соборі не брали участь єпископи Яків (Панчук), Андрій (Горак) та Варфоломій (Ващук). Останні, однак, висловились про заочне прийняття всіх постанов єпископату УПЦ.
7 червня митрополит Філарет і єпископ Почаївський Яків (Панчук) рукоположили нового архиєрея — Спиридона (Бабського), а 8 червня — .
21 червня 1992 року в канцелярії УАПЦ на вул. Трьохсвятительській у Києві до митрополита Антонія прибули народні депутати Олександр Зінченко, Лариса Скорик, Дмитро Павличко, Василь Червоній, М. В. Поровський, а також майбутній заступник голови СБУ Віктор Бурлаков і співробітник апарату Президента України Леоніда Кравчука Богдан Тернопильский. Вони вимагали негайно скликати собор єпископів УАПЦ для прийому в її лоно Філарета (Денисенка) разом з церковною скарбницею, будівлею митрополії на Пушкінській і Володимирським собором.У відповідь на заперечення Антонія, який говорив, що він не має права на подібні дії, послідувала відповідь: «Ви зобов'язані, це розпорядження Президента України»[].
22 червня 1992 року Антоній (Масендич), піддавшись тиску з боку влади і не погодивши питання з патріархом Мстиславом, відправив телеграми єпископам УАПЦ з вимогою терміново приїхати в Київ, не повідомивши їм про мету приїзду. 22 червня 1992 року в Києві відбувся Всеукраїнський Форум на захист українського православ’я, в якому взяли участь єпископи, духовенство, миряни УПЦ i УАПЦ.
26 червня 1992 року відбувся перший об'єднавчий собор між Українською церквою (УАПЦ) і Російською церквою в Україні (УПЦ-МП, яка себе називає "Українська православна церква"), на якому було створено Українську православну церкву Київського патріархату на чолі з патріархом Мстиславом (без його згоди чи підтвердження), було також вирішено вважати заступником — Філарета (Денисенка), а керуючим справами — Антонія (Масендича). Українську Православну Церкву (Московського Патріархату) представляли митрополит Філарет, єпископ Яків (Панчук) та двоє нових архиєреїв — Спиридон (Бабський) і Варсонофій (Мазурак). З боку УАПЦ в Соборі брали участь єпископи Антоній (Масендич), Володимир (Романюк), Роман (Балащук), Софроній (Власов), Роман (Попенко) та Михаїл (Дуткевич). Відразу після об’єднавчого Собору єпископи УАПЦ — Хмельницький Антоній (Фіалко), Дніпропетровський Пантелеймон (Романовський), Івано-Франківський Миколай (Гроха) і Полікарп (Палахнюк) подали прохання про перехід до РПЦ і були перерукоположені. А єпископ Полікарп зрікся єпископського сану.
У 1991 — на початку 1992 р. єпископ Андрій (Горак) активно підтримав рішення Собору УПЦ про автокефалію. А влітку 1992 р. разом з переважною більшістю духовенства і вірних своєї єпархії увійшов до складу УПЦ Київського Патріархату.
Від 1 до 10 липня 1992 року Патріарх Мстислав перебував з візитом в Україні. Під час зустрічі з колишнім єпископатом УАПЦ він виразив своє невдоволення об’єднавчим Собором та утворенням нової структури — УПЦ КП.
У вересні 1992 року митрополит Філарет перерукоположив єпископів УАПЦ: Антонія (Масендича), Володимира (Романюка), Романа (Балащука) та .
12 грудня того ж року Патріарх востаннє прибув в Україну. Тоді ж — 23 і 24 грудня — в Києві відбулася зустріч із вірними та духовенством, які не визнали об’єднання з частиною УПЦ (МП) на чолі з митрополитом Філаретом (Денисенком). Участь у нараді взяв і архиєпископ Львівський Петро (Петрусь). Підсумком наради стало звернення Патріарха Мстислава від 24 грудня на ім’я Президента України, Прем’єр-міністра та Генерального прокурора України, в якому він наполягав на незаконності участі частини єпископів і вірян в об’єднавчому Соборі 25-26 червня 1992 року і порушенні Статуту УАПЦ.
На такі дії Патріарха (17 архиєреїв) відреагував постановою від 15 грудня, що жодні дії першоєрарха (Мстислава (Скрипника)) не мають чинності без попереднього узгодження з Синодом. Самого Патріарха Мстислава запрошували взяти участь в Соборі, однак він категорично відмовився.
У свою чергу владика Мстислав призначив нового керуючого справами Патріархії УАПЦ архиєпископа Петра (Петруся) та доручив йому скликати в січні 1993 року розширену архиєрейську нараду з метою подальшого врегулювання статусу УАПЦ. Нарада відбулась у Львові 22 січня, але, окрім архиєпископа Петра (Петруся), на ній був присутній тільки єпископ Михаїл (Дуткевич).
У відповідь на дії архиєпископа Петра (Петруся) того ж дня Архиєрейський Синод УПЦ КП позбавив його сану, а також тих священнослужителів, які намагались відновити діяльність УАПЦ.
Наступні 1990-ті
11 червня 1993 року в місті Грімсбі (Канада) помер Патріарх Мстислав (Скрипник).
Від 21 до 24 жовтня в Києві проходив , на якому главою УПЦ КП було обрано архиєпископа Чернігівського Володимира (Романюка). Інтронізація Патріарха Київського і всієї Руси-України Володимира (Романюка) відбулась у соборі Святої Софії.
Митрополита Філарета, який також був одним із кандидатів на патріаршество, було обрано «замісником Патріарха». Тому предстоятельство Патріарха Володимира відбувалось під знаком перманентного конфлікту між главою УПЦ КП і митрополитом Філаретом.
За Патріарха Володимира також відбулась спроба поєднання з УАПЦ, яку очолив Патріарх Димитрій (Ярема). Однак об’єднавчі ініціативи перервала смерть Володимира (Романюка) 14 липня 1995 року.
Трагічною подією в житті України стали похорони патріарха Володимира, які відомі як «чорний вівторок» або «Софійське побоїще». Вірні УПЦ КП бажали поховати тіло Патріарха на території Софійського собору, через що відбулись сутички учасників похоронної процесії з представниками силових структур, які намагались не допустити поховання. Врешті патріарха було поховано перед входом в Софіївський храмовий комплекс. Конфлікт на виявив чітку зміну у ставленні до УПЦ КП з боку нової влади в особі нового Президента України Леоніда Кучми.
20-21 жовтня в Володимирському соборі м. Києва відбувся Помісний собор УПЦ КП, на якому Патріархом Київським було обрано митрополита Філарета (Денисенка). Інтронізація новообраного Патріарха відбулась 22 жовтня.
За день до цього, 19 жовтня, група єпископів УПЦ КП (митрополит Івано-Франківський Андрій (Абрамчук), архиєпископ Тернопільський Василій (Боднарчук), архиєпископ Вінницький Роман (Балащук) та єпископ Хмельницький Мефодій (Кудряков), невдоволених кандидатурою митрополита Філарета, заявили про свій вихід з Київського Патріархату. Після цього в Київському Феодосіївському монастирі відбулась їхня зустріч із єпископами УАПЦ, на якій було прийнято «Акт про об’єднання Церков».
Через відхід єпископів з західних областей України, кількість парафій УПЦ КП скоротилась на 400 громад.
Після обрання митрополита Філарета Патріархом Київським керівництво Московського Патріархату, яке раніше (у 1992 році) позбавило його сану, на Архиєрейському соборі 20 лютого відлучило його від Церкви.
Після своєї інтронізації Патріарх Філарет почав активно розбудовувати структуру УПЦ КП. Невдовзі до Київського Патріархату повернулись майже в повному складі ті парафії, які відійшли за невдоволеними єпископами в УАПЦ. Патріарх Філарет почав нав’язувати контакти також із невизнаними православними юрисдикціями за межами України. Так, він взяв участь в інтронізації опозиційного до офіційного болгарського , . А також налагодив контакти з Македонською Церквою, яка, як і УПЦ КП, не була визнана Вселенським Православ'ям.
У 1996 році УПЦ КП провела канонізацію Петра Могили. А в 1997 році УПЦ КП було передано комплекс Видубецької обителі, розпочалась відбудова Михайлівського Золотоверхого монастиря. 1997 року за поданням єпископату УПЦ (МП) Архієрейський Собор РПЦ видав «Акт про відлучення від Церкви монаха Філарета (Денисенка)» (сану митрополита його було позбавлено 1992 року) за «розкольницьку діяльність».
2000-ні
У 2000 році, за підтримки Вселенської Патріархії, між УПЦ КП і УАПЦ розпочався діалог, який завершився підписанням . Після спільної зустрічі в Стамбулі 8 листопада між УПЦ КП і УАПЦ, які разом прагнуть визнання своєї легітимності з боку Вселенського Православ’я, взаємини почали покращуватись. На основі Симфонітікону мало відбутись об’єднання двох структур в єдину Церкву. Однак через причини внутрішнього характеру в середовищі УПЦ КП і УАПЦ, а також через активізацію Московської Патріархії в блокуванні утворення будь-якої іншої визнаної структури в Україні, окрім УПЦ як частини РПЦ, переговори не мали позитивного результату.
У січні 2001 року в УПЦ КП відбувся Помісний Собор, на якому делегати розмірковували над становищем Церкви в сучасному світі та випрацювали документ, у якому йдеться про відношення УПЦ КП до питань секуляризації, глобалізації, ЗМІ, церковно-державних стосунків тощо.
Становище УПЦ КП в Україні різко змінилося після приходу на пост Президента України Віктора Ющенка у 2004 році. Прихильник створення єдиної Православної Церкви з автокефальним статусом, новий президент намагався якомога активніше підтримати Київський Патріархат та сприяти його визнанню в Православному світі.
Під час офіційної зустрічі делегації Вселенського патріархату з Президентом України Віктором Ющенком 24 березня 2005 р., голова делегації архієпископ Скопельський Всеволод (Майданський) передав послання патріархату: «Материнська Церква, Константинопольський Патріархат, вважає, що її донька — Московський Патріархат — має ту канонічну територію, яка існувала в неї до 1686 року. Підпорядкування Київської Митрополії Московській Церкві було здійснено Патріархом Діонісієм IV без згоди та затвердження Святим і Священним Синодом Великої Церкви Христової».
У 2005 року відбулась низка консультацій між представниками УПЦ КП і УАПЦ (Мефодія (Кудрякова)) про можливе об’єднання. Сторони досягли певних домовленостей, але незадовго до об’єднавчого Собору УАПЦ вийшла з переговорів. Мотивацією стало незадоволення умовами об’єднання.
У 2008 році Помісний Собор УПЦ КП провів низку канонізацій. Зокремо було канонізовано благовірного князя Ярослава Мудрого, благовірного князя Костянтина Острозького, святителя Іова Борецького та святого праведного Петра Калнишевського.
Вінцем надії про вихід з канонічної ізоляції УПЦ КП і УАПЦ став візит в Україну у 2008 році Патріарха Константинопольського Варфоломія. Під час переговорів між Вселенською Патріархією, УПЦ КП і УАПЦ, глава Київського Патріархату відмовився прийняти умови Константинопольської делегації, яка пропонувала українським невизнаним Церквам ввійти в склад Вселенського Патріархату на правах автономної митрополії. Цей процес також був заблокований представниками Московського Патріархату, який намагався запобігти утворенню в Україні двох канонічних структур.
Восени 2009 року розпочався діалог між УПЦ КП і УПЦ в єдності з Московським Патріархатом. Однак, після єдиної зустрічі, яка відбулась 2 жовтня, діалог так і не продовжився.
2010-ті
Після приходу до влади у 2010 році нового президента Віктора Януковича, Київський Патріархат відразу відчув певний тиск на свої структури. Патріарх Київський Філарет відразу заявив про наміри нової влади знищити Київський Патріархат на вимогу Патріарха Московського Кирила, з яким новий президент перебував у дружніх стосунках. Однак вже через рік після початку каденції Віктора Януковича таких заяв з боку Київського Патріархату не було. Навпаки, відбулось певне потепління стосунків УПЦ КП із новою владою.
У вересні 2011 року розпочались чергові переговори про об’єднання між УАПЦ і УПЦ КП. Комісія з діалогу між Церквами провела зустріч 27 жовтня 2011 р. на території Михайлівського Золотоверхого монастиря, на якому єрархи двох Церков розглянули і погодили текст підсумкового документу. У 10 пунктах документу зафіксовано як загальне узгоджене бачення щодо об’єднавчого процесу, так і конкретні пропозиції щодо подолання існуючого церковного розділення.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bE5TOVNaV3hwWjJscVlTNW5hV1l2TWpVd2NIZ3RVbVZzYVdkcGFtRXVaMmxtLmdpZg==.gif)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TUM4d05pOUhjbTl0WVdSekxtcHdaeTh5TlRCd2VDMUhjbTl0WVdSekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Згідно з опитуванням Українського Центру економічних і політичних досліджень ім. О. Разумкова, здійсненим у 2000 р., більшість опитуваних (66 %) вважає себе належними до православ'я, причому третина з них (21,8 % опитаних) визнає себе вірними УПЦ-КП, яка посідає таким чином перше місце серед українських церков за чисельністю симпатиків. Кількість активних вірян підрахувати неможливо, оскільки участь у церковному житті в опитуваннях не враховується. 2004 року Всеукраїнська соціологічна служба здійснила опитування, що свідчить: 50,44 відсотка респондентів асоціювали себе з УПЦ КП, тоді як 26,13 % — з УПЦ МП. У грудні 2006 р. у столиці України Києві 52 % опитаних вважають себе належними до Київського Патріархату і тільки 8 % — до Московського Патріархату. У 2018 році 42,7 % православних вважають себе вірянами Київського патріархату.
УПЦ-КП була добре представлена в центрі та на заході України, але мала дуже слабкий вплив на переважно російськомовних сході та півдні. УПЦ-КП не визнавалася (не мала євхаристійного спілкування) жодною іншою Помісною Православною Церквою, зокрема Вселенським патріархатом Константинополя чи Московським патріархатами, і не входила до Східної Православної Церкви (сукупності Помісних Церков, що перебувають між собою в євхаристійнім спілкуванні).
УПЦ (МП) посідає перше місце серед церков за чисельністю громад (понад 11 000), що більше, ніж УПЦ-КП, УАПЦ, УГКЦ і РКЦ, разом узятих (близько 10 000). Хоча це окрема церква, вона знаходиться в церковному спілкуванні з Російською православною церквою (тобто не автокефальна в повному сенсі), тому частиною суспільства не визнається за національну.
За даними державного комітету в справах національностей та релігій станом на 1 січня 2007 року УПЦ-КП мала: 3882 громади, 43 монастирі з 165 ченцями (для порівняння: в УПЦ(МП) 4399 ченців, в УГКЦ — 1235), 2867 священнослужителів, 16 навчальних закладів з 1162 слухачами, 1174 недільні школи, 35 періодичних видань.
Українська православна церква Київського Патріархату є домінантна конфесія на території країни за рівнем зростання (200—300 парафій та інших структур на рік).
Влітку 2008 року майже третина українців (32,6 %) вважали, що Українська православна церква Київського патріархату є історичною правонаступницею православної церкви, заснованої в Київській Русі 988 року.
Загалом за словами Святійшого Патріарха Київського і Руси України Філарета Українська православна церква (Київський, Московський Патріархат разом з УАПЦ) є найбільшою православною церквою світу, однак на сьогоднішній день Українська православна церква Московського Патріархату не є повністю незалежною від Російської православної церкви, яка намагається будь що зберегти юрисдикцію над УПЦ-МП:
Тому й точиться така жорстока боротьба за Україну. Бо якщо наша церква буде визнана автокефальною, то Російська вже не буде найбільшою. За кількістю парафій на сьогодні українське православ'я більше за російське. Якщо в Росії 12 тис. парафій, то в Україні – 15 тис. Якщо в Росії менше ніж 100 архієреїв, то в Україні – понад 100. У Росії 67 єпархій, в Україні – 85. Тобто статистика не на користь Росії, тому вони ніколи не погодяться на нашу автокефалію. А ось такий приклад: за даними МВС, на Пасху в Україні до церков прийшли 11 млн вірян за 47-мільйонного населення, а в Росії при 142 млн до храмів прийшли 8 млн вірян. Тобто в Україні Пасху святкувало майже 25% населення, а в Росії – 5%. Ось тому незалежність Української церкви і стоїть на перешкоді Російській бути головною у світовому православ’ї.
Від початку збройної агресії Росії проти України в 2014 році з УПЦ МП до УПЦ КП станом на 1 січня 2017 року перейшло близько 450 громад. Війна в Україні спонукала УПЦ КП на початку 2015 р. заснувати спеціальну нагороду — медаль «За жертовність та любов до України».
30 грудня 2017 року секретар Священного Синоду УПЦ (Київського Патріархату) архієпископ Євстратій (Зоря) повідомив про процес створення в Україні єдиної помісної православної Церкви:
«На жаль, не дивлячись на певні можливості, діалог з цього питання так і не просунувся. Адже обидві сторони мають різні бачення майбутнього Церкви в Україні. Для Київського Патріархату принциповим є повна адміністративна незалежність Церкви в Україні від зарубіжних релігійних центрів. Для Московського Патріархату єдиним способом існування Церкви є підпорядкованість православних мирян в Україні Російському Патріархату. Поки Московський Патріархат буде наполягати на такій моделі, діалог не просунеться, адже ми, як Київський Патріархат, не згодні і ніколи не погодимося на те, щоб піти під владу Москви. Ми цього не робили раніше, тим більше, цього не буде тепер, не буде і в майбутньому — особливо з огляду на ту агресію, яку Росія здійснила і продовжує здійснювати проти України»
19 квітня 2018 року Верховна Рада України підтримала звернення президента України до Вселенського патріарха Варфоломія про надання томосу про автокефалію православної церкви в Україні. 22 квітня Святим і Священним Синодом Вселенського Патріархату було ухвалено рішення про початок процедур, необхідних для надання автокефалії.
Об'єднання і утворення ПЦУ
Ліквідація
15 грудня 2018 року на Об'єднавчому соборі було ухвалено рішення про ліквідацію УПЦ КП через об'єднання українських православних церков в єдину ПЦУ.
На початку вересня 2019 року окружний суд Києва призупинив ліквідацію церкви, причиною стала заява адвокатів з проханням визнати ліквідацію незаконною. Голові ліквідаційної комісії митрополиту Черкаському ПЦУ Йоану заборонили проводити будь-які дії з майном УПЦ КП.
11 листопада 2019 року Шостий апеляційний суд Києва ухвалив ліквідацію УПЦ КП, незважаючи на тиск з боку прихильників владики Філарета, які штурмували суд, розтрощили двері, меблі і побились з правоохоронцями. Суд вирішив скасувати попередню ухвалу щодо забезпечення позову, тобто повністю став на бік Міністерства культури і Православної Церкви України.
Прихильники Філарета зібрались зранку 11 листопада у центрі Києва на протест проти ліквідації УПЦ КП. З Європейської площі вони вирушили до Кабміну, де передали звернення, після чого рушили до суду, де і сталася штовханина.
Про юридичне припинення двох церков (УПЦ КП й УАПЦ) із трьох, які брали участь у помісному соборі 15 грудня 2018 року, 14 грудня 2019 року оголосив предстоятель ПЦУ Епіфаній.
Спроба відновлення
20 червня 2019 року Філарет на скликаному ним Помісному соборі заявив про відновлення церкви й почав висвячувати нових єпископів. У відповідь пресслужба ПЦУ поширила заяву, що одноосібне скликання Помісного собору є грубим порушенням 34-го Апостольського правила («Єпископам усякого народу належить знати першого у них, і визнавати його як главу, і нічого, що перевищує їхню владу, не чинити без погодження з ним.»), а хіротонії єпископів УПЦ КП є антиканонічними і їх не прийматимуть до складу єпископату Православної Церкви України". У грудні того ж року Священний Синод ПЦУ опублікував заяву, в якій нагадував, що всі дії, вчинені Почесним Патріархом Філаретом всупереч канонам і Статуту Церкви є нікчемними, а «кожна особа, оголошена „єпископом“ у незаконний спосіб з боку Почесного Патріарха Філарета і „призначена“, зокрема, на катедру, де вже є законний архієрей — не є єпископом.», закликав Філарета припинити спроби руйнування помісної церкви та застерігав духовенство та мирян від співучасті в таких діях.
21 червня 2020 року УПЦ КП зібрала Архієрейський собор, який засудив діяльність митрополита Епіфанія та Священного Синоду ПЦУ за намагання знищити УПЦ Київського Патріархату. Водночас собор звернувся до державної влади України з проханням відновити державну реєстрацію і дію Статутів УПЦ КП та Київської Патріархії та висловив сумнів у демократичності України через порушення релігійної свободи і прав віруючих УПЦ Київського Патріархату.
Канонізація святих в УПЦ КП
- Святитель Петро Могила (1596—1647, пам'ять 1 (14) січня) канонізований 12 грудня 1996
- Святитель Павло (Конюшкевич) митрополит Тобольський (1705—1770, пам'ять 4 (17) листопада), канонізований 14 травня 1999 р.
- Преподобний Іов Манявський (бл. 1550—1621, пам'ять 29 грудня (11 січня) і 24 червня (7 липня)), канонізований 15 липня 2004 .
- Преподобний Феодосій Манявський (+1629, пам'ять 24 сентября (7 жовтня) і 24 червня (7 липня)), канонізований 15 липня 2004.
- Святитель Арсеній (Мацієвич), священномученик (1697—1772, пам'ять 28 лютого (12 березня)), канонізований 15 липня 2004 р.
- Благовірний великий князь Ярослав Мудрий (бл. 978—1054, пам'ять 20 лютого (4 березня)), канонізований 11 липня 2008 року на Помісному Соборі з нагоди 1020-річчя Хрещення Київської Русі.
- Благовірний князь Костянтин Острозький (1526—1608, пам'ять 13 (26) лютого), канонізований 11 липня 2008 року на Помісному Соборі з нагоди 1020-річчя Хрещення Київської Русі .
- Святитель Іов Борецький (1560—1631, пам'ять 2 (15) березня), канонізований 11 липня 2008 року на Помісному Соборі з нагоди 1020-річчя Хрещення Київської Русі
- Праведний Петро Багатостраждальний (Калнишевський) (1691—1803, пам'ять 1 (14) жовтня), канонізований 11 липня 2008 року на Помісному Соборі з нагоди 1020-річчя Хрещення Київської Русі. Собор новомучеників і сповідників XX століття (+ XX століття, пам'ять в неділю 2-гу після П'ятидесятниці), канонізування 27 липня 2011 р.
- Преподобний Меркурій Бригинський (1870—1956, пам'ять 25 листопада (7 грудня)), канонізований 7 грудня 2011 р.
- Благовірний князь-мученик Оскольд, первомученик Київський (+882, пам'ять в неділю 2-гу після П'ятидесятниці), канонізований 27 червня 2013 на Помісному Соборі з нагоди 1025-річчя Хрещення Київської Русі
- Благовірний князь Володимир Василькович (1249/1250 — 1288, пам'ять 10 (23) грудня і 10 (23) жовтня), канонізований 27 червня 2013 на Помісному Соборі з нагоди 1025-річчя Хрещення Київської Русі як місцевошанований святий Волинського краю
- Мученик Данило Братковський, страстостерпець Волинський (+1702, пам'ять 26 листопада (9 грудня) і 10 (23) жовтня), канонізований 27 червня 2013 на Помісному Соборі з нагоди 1025-річчя Хрещення Київської Русі як місцевошанований святий Волинського краю.
Органи управління та установи УПЦ Київського Патріархату
Українська Православна Церква Київського Патріархату здійснювала свою діяльність на основі Священного Писання і Священного Передання; соборноправності, канонів і правил святих апостолів; правил і постанов семи Вселенських Соборів; правил і постанов Помісних Соборів і Святих Отців; постанов своїх Помісних і Архиєрейських Соборів, Священного Синоду і Указів Патріарха Київського і всієї Руси-України; Статуту УПЦ КП.
Вищими органами церковної влади і управління церквою були Помісний Собор, Архиєрейський Собор, Священний Синод на чолі з Патріархом Київським і всієї Руси-України (Місцеблюстителем);
Єпархіальним органом церковної влади і управління є правлячий єпархіальний архиєрей з Єпархіальною радою та єпархіальними зборами;
Органом парафіяльного управління є настоятель парафії з Парафіяльною радою і Парафіяльним зборами.
Право церковного суду мають: над єпископом: у першій інстанції — Священний Синод або Архиєрейський Собор, у останній апеляційній інстанції — Помісний Собор на чолі з Патріархом; над священиком і дияконом: у першій інстанції — єпархіальний архиєрей з Єпархіальною радою, у апеляційній інстанції — Священний Синод; у виключних випадках за рішенням Патріарха і Священного Синоду справа може бути подана на розгляд Архиєрейського Собору; над іншими церковнослужителями та мирянами: у першій інстанції — настоятель з Парафіяльною радою, у апеляційній інстанції — єпархіальний архиєрей з Єпархіальною радою; у виключних випадках за рішенням єпархіального архиєрея справа може бути подана на розгляд Патріарха і Священного Синоду.
Установи УПЦ Київського Патріархату
Київська патріархія на чолі з Патріархом Київським і всієї Руси-України, єпархіальні управління, вікаріати, , парафії, монастирі, духовні навчальні заклади, братства, місії і закордонні установи мають цивільну правоздатність (право юридичної особи), яка набувається в момент державної реєстрації їх статутів.
Київська патріархія та синодальні установи
Київська патріархія є центральною установою Української Православної Церкви Київського Патріархату, яка об'єднує Синодальні структури, і якою безпосередньо керує Патріарх Київський і всієї Руси-України (Місцеблюститель), вона також має виключне право повноважно представляти Патріарха Київського і всієї Руси-України і Священний Синод в межах своєї діяльності та своєї компетенції. Для допомоги Патріарху Київському і всієї Руси-України (Місцеблюстителю) в керівництві поточною діяльністю Київської патріархії Патріарх (Місцеблюститель) призначає Керуючого справами Київської патріархії в архієрейському сані та визначає обсяг його обов'язків і повноважень. Фінансами Київської патріархії безпосередньо розпоряджається Патріарх Київський і всієї Руси-України, він укладає угоди від імені Київської патріархії, видає доручення, відкриває рахунки, в тому числі і валютні, у банківських установах. Синодальні установи є установами УПЦ КП, які керують загально-церковними справами в межах їх компетенції а їх діяльність визначається статутами і положеннями, затвердженими Патріархом Київським і всієї Руси-України. Київська патріархія і синодальні установи є органами виконавчої влади Патріарха Київського і всієї Руси-України і Священного Синоду.
Синодальні установи створюються, реорганізуються або ліквідуються за рішенням Архиєрейського Собору чи Священного Синоду і підзвітні їм. Статути Київської патріархії і синодальних установ, а також зміни та доповнення до них затверджуються Патріархом Київським і всієї Руси-України. Синодальні установи очолюють особи, яких призначає Священний Синод.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhqTHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09GOGxSREFsUVRFbFJEQWxRVE1sUkRBbE9USWxSREFsT1RSZkxtcHdaeTgyTWpKd2VDMGxSREFsT1VFbFJEQWxRakFsUkRBbFFrWWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRamhmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVFekpVUXdKVGt5SlVRd0pUazBYeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Список Синодальних установ Української Православної Церкви Київського Патріархату
- Управління у справах духовної освіти (Учбовий комітет);
- Видавниче управління (Видавничий відділ);
- Управління зовнішніх церковних зв'язків;
- Синодальне управління військового духовенства (СУВД) — опікується капеланами Київського патріархату;
- Економічне управління;
- Управління з духовного виховання в місцях позбавлення волі;
- Управління з питань благодійницької діяльності і гуманітарної допомоги;
- Управління катехізації та релігійної освіти;
- Управління у справах молоді;
- Інформаційне управління.
Єпархії
Українська Православна Церква Київського Патріархату ділиться на єпархії — місцеві Церкви, які очолюються єпархіальними архієреями — керуючими єпархіями і складаються з парафій, об'єднаних у благочиння (деканати), а також з монастирів і духовних навчальних закладів, братств, сестринств і місій, які знаходяться на території даної єпархії. Єпархія утворюється, реорганізується і ліквідується за рішенням Священного Синоду з наступним затвердженням Архієрейським Собором. Кордони єпархії визначаються Священним Синодом відповідно до адміністративно-територіального поділу областей і районів України. В кожній єпархії існують органи єпархіального управління, які діють в межах, визначених канонами, статутом УПЦ КП та власним статутом. Для задоволення церковних потреб в єпархіях можуть бути створені необхідні установи, діяльність яких визначається статутами, затвердженими Священним Синодом.
Єпископат
Предстоятель: Патріарх Київський і всієї Руси-України Філарет (Денисенко) (4 лютого 1962)
Правлячі архієреї:
- Іоасаф (Шибаєв), митрополит Білгородський і Обоянський, екзарх Всеросійський (19 лютого 1995)
- Філарет (Панку), митрополит Фалештський і Східно-Молдовський (31 липня 2005)
- , архієпископ Переяславський і Білоцерківський (23 червня 2019)
- , єпископ Харківський і Богодухівський (22 червня 2019 — 6 вересня 2021)
- , єпископ Сумський і Охтирський, керуючий Полтавською єпархією (15 грудня 2019)
- Даниїл (Кудибин), єпископ Дніпровський і Криворізький (17 грудня 2019)
- , єпископ Хмельницький і Кам'янець-Подільський (29 грудня 2019)
- , єпископ Одеський і Балтський (5 січня 2020)
- , єпископ Чернівецький і Буковинський (26 січня 2020)
- , єпископ Херсонський і Таврійський (17 грудня 2020)
- Авксентій (Марінес), митрополит Херсонеський і Егінський (із 23 жовтня 2021 року).
Вікарні архієреї:
- Петро (Москальов), єпископ Валуйський, вікарій Білгородської єпархії (13 грудня 2008)
Титул Предстоятеля
20 жовтня 2018 року Синод УПЦ КП затвердив новий повний титул Предстоятеля Церкви:
- Повний титул має таку форму: «Святійший і Блаженнійший (ім'я), Архиєпископ і Митрополит Києва — Матері міст Руських, Галицький, Патріарх всієї Руси-України, Свято-Успенських Києво-Печерської та Почаївської Лавр Священноархимандрит».
- Скорочений титул має таку форму: «Святійший (ім'я), Патріарх Київський і всієї Руси-України».
Мова богослужінь
Згідно зі статутом Церкви, літургічною мовою в єпархіях на території України є українська мова. Хоча, за побажанням національних меншин, у парафії може бути використана їхня національна мова поряд з українською. Українська мова у богослужіннях переважно використовується також у Німецькому деканаті, Вікаріаті УПЦ КП у США і Канаді, Православному вікаріаті Австралії, Патріарших парафіях по всьому світу, засновниками яких є україномовне населення.
У Білгородсько-Обоянській та Богородській єпархіях (Російська Федерація) використовують, в основному, церковнослов'янську мову. Зокрема й тому, що парафії розташовуються у регіонах, де абсолютна більшість людей не володіють українською мовою.
У Вікаріаті УПЦ КП у США та Канаді поряд з українською мовою також використовують англійську і японську (лише у Православній місії святого Юди у Токіо).
Предстоятель церкви
Предстоятелем Української Православної Церкви — Київського Патріархату був — Святійший Патріарх Київський і всієї Руси-України.
24 жовтня 1993—14 липня 1995 | 22 жовтня 1995—15 грудня 2018 |
Обрання Патріарха Київського і всієї Руси-України
Обрання Патріарха Київського і всієї Руси-України відбувалося на Архієрейському соборі, де таємним голосуванням висувалися три кандидатури, які подавалися на розгляд Помісному Собору; з усіх запропонованих для розгляду Архієрейським собором кандидатур висунутими на Помісний Собор вважаються перших три, які під час таємного голосування набрали відносну більшість голосів; у разі, якщо у підсумку голосування третій і четвертий за кількістю голосів кандидати, запропоновані для розгляду Архієрейським собором, набрали однакову кількість голосів, що дає їм право вважатися висунутими на Помісному Соборі, по цих двох кандидатах відбувається повторне голосування і висунутим вважається той з них, хто набере відносну більшість голосів; окрім висунутих Архієрейським собором трьох кандидатів, Помісний собор на своєму засіданні може висунути інших кандидатів, якщо під час відкритого голосування вони наберуть підтримку не менше 1/5 від числа членів Помісного собору, в тому числі не менше 10 архієреїв — членів Помісного собору; якщо висунутий кандидатом оголосить про самовідвід, він перестає бути кандидатом; таємне голосування за висунутих на Патріарха кандидатів відбувається на засіданні Помісного собору, для чого оголошується перерва на час голосування; місце та форма проведення голосування визначаються Помісним собором; обраним Патріархом Київським і всієї Руси-України є той з висунутих кандидатів, який за підсумками таємного голосування набрав більше половини голосів членів Помісного собору; у разі, якщо за підсумками таємного голосування ніхто з висунутих кандидатів не набрав більше половини голосів членів Помісного собору, проводиться повторне таємне голосування по двох кандидатурах, які набрали відносну більшість голосів; після проведення повторного таємного голосування обраним Патріархом Київським і всієї Руси-України є той з двох кандидатів, який за підсумками такого голосування набрав відносну більшість голосів членів Помісного Собору.
Колишні Єпархії
- Білгородська єпархія
- Одесько-Балтська єпархія
- Переяславська єпархія
- Полтавська єпархія
- Сумська єпархія
- Східно-Молдовська єпархія
- Харківська єпархія
- Херсонська єпархія
- Хмельницька єпархія
- Чернівецька єпархія
- Російський екзархат
- Український православний вікаріат УПЦ КП у США і Канаді
На час ліквідації в 2018 році до складу УПЦ КП входили 35 єпархій:
- Вінницька єпархія
- Волинська єпархія
- Володимир-Волинська єпархія
- Дніпропетровська єпархія
- Донецька єпархія
- Дрогобицько-Самбірська єпархія
- Житомирська єпархія
- Закарпатська єпархія
- Запорізька єпархія
- Івано-Франківська єпархія
- Київська єпархія
- Кіровоградська єпархія
- Кіцманська єпархія
- Коломийська єпархія
- Кримська єпархія
- Луганська єпархія
- Львівсько-Сокальська єпархія
- Миколаївська єпархія
- Одесько-Балтська єпархія
- Переяславська єпархія
- Полтавська єпархія
- Рівненська єпархія
- Сумська єпархія
- Тернопільська єпархія
- Тернопільсько-Теребовлянська єпархія
- Харківська єпархія
- Херсонська єпархія
- Хмельницька єпархія
- Черкаська єпархія
- Чернівецька єпархія
- Чернігівська єпархія
- Білгородська єпархія
- Богородська єпархія
- Паризька єпархія
- Східно-Молдовська єпархія
а також
Релігійні громади
Чисельність релігійних громад за адміністративно-територіальними одиницями України станом на 2004 й 2017 року (без урахування території окупованого Криму) й відсоток збільшення кількості громад:
Адміністративно-територіальна одиниця | Релігійні організації УПЦ КП | Зростання релігійних організацій (%) | |
---|---|---|---|
2004 рік | 2017 рік | ||
Вінницька область | 178 | 285 | 60,1 |
Волинська область | 248 | 403 | 62,5 |
Дніпропетровська область | 75 | 177 | 136 |
Донецька область | 80 | 134 | 67,5 |
Житомирська область | 169 | 247 | 46,2 |
Закарпатська область | 18 | 56 | 211,1 |
Запорізька область | 89 | 122 | 37,1 |
Івано-Франківська область | 273 | 328 | 20,2 |
Київська область | 288 | 427 | 48,3 |
місто Київ | 109 | 161 | 47,7 |
Кіровоградська область | 43 | 89 | 107 |
Луганська область | 18 | 34 | 88,9 |
Львівська область | 413 | 504 | 22,1 |
Миколаївська область | 116 | 148 | 27,4 |
Одеська область | 78 | 130 | 66,7 |
Полтавська область | 127 | 200 | 57,5 |
Рівненська область | 280 | 360 | 28,6 |
Сумська область | 63 | 148 | 134,9 |
Тернопільська область | 210 | 365 | 73,8 |
Харківська область | 15 | 33 | 120 |
Херсонська область | 55 | 98 | 78,2 |
Хмельницька область | 177 | 259 | 46,3 |
Черкаська область | 101 | 231 | 128,7 |
Чернівецька область | 138 | 181 | 31,2 |
Чернігівська область | 81 | 144 | 77,8 |
Разом | 3327 | 5264 | 58,2 |
Статистика
Дата | Єпархій | Парафій | Монастирів | Ченців і черниць | Місій | Братств | Навч. закладів | Слухачів в них | Священнослужителів | Недільних шкіл | Періодичних видань |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1997 | 1499 | 15 | 47 | 12 | 1072 | 1273 | 368 | ||||
1998 | ▲1880 | ▲16 | ▲68 | 11 | 8 | ▬12 | ▲1427 | ▲1561 | ▲459 | ||
1999 | ▲2261 | ▲17 | ▲88 | ▲13 | ▼1324 | ▲1743 | ▲506 | ||||
2000 | ▲2471 | ▬17 | ▼87 | ▲15 | ▲1649 | ▲1978 | ▲704 | ||||
2001 | ▲2760 | ▲22 | ▲113 | ▲18 | ▲16 | ▲1799 | ▲2182 | ▲748 | |||
2002 | ▲3010 | ▲28 | ▲131 | ▲22 | ▼15 | ▼1581 | ▲2443 | ▲823 | |||
2003 | ▲3186 | ▲31 | ▼128 | ▼21 | ▲17 | ▲1656 | ▲2514 | ▲881 | 25 | ||
2004 | ▲3352 | ▲34 | ▲185 | ▲23 | ▼16 | ▼1481 | ▲2588 | ▲1086 | ▬25 | ||
2005 | ▬31 | ▲3484 | ▲36 | ▲198 | ▲24 | ▬8 | ▬16 | ▼1352 | ▲2693 | ▲1092 | |
2006 | ▬31 | ▲3685 | ▬36 | ▬198 | ▬24 | ▬8 | ▬16 | ▼1260 | ▲2816 | ▲1153 | ▲32 |
2007 | ▬31 | ▲3824 | ▲43 | ▼165 | ▲26 | ▬8 | ▬16 | ▼1162 | ▲2867 | ▲1174 | ▲35 |
2008 | ▬31 | ▲3963 | ▲44 | ▼136 | ▬26 | ▲9 | ▬16 | ▼1104 | ▲2940 | ▲1232 | ▬35 |
2009 | ▬31 | ▲4093 | ▲45 | ▼130 | ▬26 | ▬9 | ▬16 | ▲1118 | ▲2993 | ▲1234 | ▲36 |
2010 | ▲34 | ▲4251 | ▬45 | ▲137 | ▲27 | ▲11 | ▬16 | ▼911 | ▲3041 | ▲1257 | ▲37 |
2011 | ▬34 | ▲4371 | ▲48 | ▲147 | ▬27 | ▬11 | ▬16 | ▲1020 | ▼3021 | ▼1248 | ▲38 |
2012 | ▬34 | ▲4455 | ▲49 | ▲175 | ▬27 | ▲12 | ▬16 | ▲1106 | ▲3088 | ▲1294 | ▼36 |
2013 | ▬34 | ▲4536 | ▲59 | ▲181 | ▬27 | ▬12 | ▬16 | ▼1073 | ▲3141 | ▲1324 | ▬36 |
2014 | ▬34 | ▲4661 | ▲60 | ▲188 | ▲28 | ▬12 | ▲18 | ▲1574 | ▼3132 | ▲1461 | ▼35 |
2015 | ▬34 | ▲4738 | ▲62 | ▲221 | ▼26 | ▼11 | ▬18 | ▲1717 | ▲3230 | ▲1516 | ▬35 |
2016 | ▬34 | ▲4921 | ▲67 | ▼211 | ▼25 | ▲12 | ▬18 | ▼1230 | ▲3332 | ▼1174 | ▲50 |
2017 | ▬34 | ▲5114 | ▼60 | ▲219 | ▬25 | ▬12 | ▬18 | ▲1259 | ▲3479 | ▲1349 | ▼48 |
2018 | ▲35 | ▲5167 | ▲62 | ▼216 | ▼24 | ▬12 | ▬18 | ▲1318 | ▲3640 | ▲1389 | ▲51 |
2019 | ▼34 | ▲5363 | ▲63 | ▲230 | ▬24 | ▬12 | ▬18 | ▲1324 | ▲3737 | ▲1406 | ▼50 |
Духовні навчальні заклади (на 2018 рік)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkzTDB0cFpYWmZUV2xqYUdGbGJITnJiRzl2YzNSbGNpNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RTMmxsZGw5TmFXTm9ZV1ZzYzJ0c2IyOXpkR1Z5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Інформаційна політика
Періодичні друковані видання
- «Православний вісник» — журнал, офіційне друковане видання УПЦ Київського Патріархату (з 1992). Видається Інформаційним управлінням Київської Патріархії
- «Інформаційний бюлетень УПЦ Київського Патріархату» — щомісячний бюлетень. Видається видавничим відділом УПЦ Київського Патріархату
«Церква.info» — офіційний вебсайт УПЦ КП
Офіційним вебсайтом УПЦ КП є портал «Церква.info». Сайт підтримується Інформаційним управлінням УПЦ КП. Серед головних розділів інформація про Патріарха (біографія, проповіді, послання, інтерв'ю, статті та доповіді Предстоятеля), про власне Церкву (коротка історія, Статут про управління, канонічне положення, відомості про правлячих і вікарних архієреїв, спочилих єпископів, постанови Помісних Соборів, Архієрейських Соборів, Священного Синоду, інформацію про Синодальні установи і навчальні заклади Київського патріархату), її Єпархії (історію та офційні адреси), церковний календар на поточний рік, духовні читання, житія святих, проповіді, статті, дайджест ЗМІ.
Портал містить також стандартні розділи: Новини, Публікації, Фото-, відео- й аудіоархів, посилання на сайти Київського Патріархату та Помісних Православних Церков.
Ставлення церкви до протистояння в Україні 18-21 лютого 2014 року
20 лютого 2014 року Синод УПЦ КП ухвалив рішення про припинення поминання влади під час богослужінь: «Враховуючи, що державною владою не були почуті неодноразові заклики церкви до неї не застосовувати зброю проти народу, який обрав владу для служіння собі та Україні, а не для вчинення насильства і вбивств, — припинити з 20 лютого 2014 року поминання влади під час богослужінь». Усі священики до наступного рішення Синоду мають молитись «за Богом бережену Україну нашу і український народ» без згадування влади.
Примітки
- Релігійні організації в Україні (станом на 1 січня 2019 р.). https://risu.org.ua/. Релігійно-інформаційна служба України. Процитовано 18 квітня 2019.
- 45% опитаних українців відносять себе до УПЦ КП, 17% — до УПЦ (МП) » Релігія в Україні. Вера и религия. Философия и религия в Украине. www.religion.in.ua (рос.). Процитовано 18 вересня 2018.
- Київська патріархія Української православної церкви Київського патріархату. YouControl. 22894788. оригіналу за 16 лютого 2022. Процитовано 6 листопада 2023.
- Згідно з даними Всеукраїнського соціологічного опитування населення України, проведеного Фондом «Демократичні ініціативи» та фірмою «Юкрейніан соціолоджі сервіс» 22 листопада — 6 грудня 2011 року, найпопулярнішою релігійною конфесією в Україні є Українська Православна Церква Київського Патріархату
- Віталій Червоненко, Артем Данильченко. Філарет зібрав «собор» для відновлення Київського патріархату: хто прийшов // Бі-Бі-Сі Україна, 20.06.2019.
- В. И. Петрушко Автокефалисткие расколы на Украине в постсоветский период 1989—1997 [ 8 червня 2017 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 1 листопада 2005. Процитовано 12 червня 2007.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 17 серпня 2011. Процитовано 3 березня 2011.
- Перед СОБОРністю — Українська Православна Церква Київський Патріархат
- Україна Молода — Перед СОБОРністю
- Церква сьогодні — Українська Православна Церква Київський Патріархат
- ОСОБЛИВОСТІ РЕЛІГІЙНОГО І ЦЕРКОВНО-РЕЛІГІЙНОГО САМОВИЗНАЧЕННЯ УКРАЇНСЬКИХ ГРОМАДЯН: ТЕНДЕНЦІЇ 2010-2018рр. (інформаційні матеріали) (PDF). http://razumkov.org.ua (українською) . Центр Разумкова спільно з Представництвом Фонду Конрада Аденауера в Україні,. Процитовано 10.05.2018.
- . Архів оригіналу за 30 вересня 2007. Процитовано 13 вересня 2007.
- http://old.risu.org.ua/ukr/resourses/otherresourses/informzvit/ [ 8 вересня 2014 у Wayback Machine.] Дані державного комітету у справах національностей та релігій станом на 1 січня 2009 року] (html)
- Опитування проведене Київським міжнародним інститутом соціології із 11-15 липня
- Інтерв'ю Святійшого Патріарха Філарета тижневику «Тиждень»
- ВІД УПЦ (МП) ДО УПЦ КП: ІНТЕРАКТИВНА КАРТА ПЕРЕХОДІВ. https://risu.org.ua/. Релігійно-інформаційна служба України. 11 грудня 2015. Процитовано 24 жовтня 2017.
- Громадські активісти створили інтерактивну карту переходу громад з церковної юрисдикції УПЦ МП під юрисдикцію УПЦ КП. https://realno.te.ua/. Реально. 13 березня 2017. Процитовано 24 жовтня 2017.
- Не погодимося піти під владу Москви, — речник УПЦ КП
- Вселенський Патріархат починає процедури, необхідні для надання автокефалії Українській Православній Церкві. DW (укр.). Процитовано 7 травня 2018.
- Ірина Поліщук (5 вересня 2019). Суд призупинив ліквідацію УПЦ КП: що це означає та які будуть наслідки. 24 Канал. Процитовано 7 листопада 2019.
- Апеляційний суд дозволив ліквідувати УПЦ КП. https://risu.org.ua/. Релігійно-інформаційна служба України. 11 листопада 2019. Процитовано 11 листопада 2019.
- Епіфаній повідомив про юридичне припинення УПЦ КП та УАПЦ. Радіо Свобода (укр.). Процитовано 14 грудня 2019.
- Філарет заявив про відновлення УПЦ КП. www.ukrinform.ua (укр.). Процитовано 26 січня 2020.
- Заява Прес-служби Київської Митрополії Православної Церкви України щодо зборів, проведених у Володимирському соборі м. Києва. PCU (укр.). 20 червня 2019. Процитовано 26 січня 2020.
- Щодо антиканонічних дій Почесного Патріарха Філарета і його оточення. PCU (укр.). 28 грудня 2019. Процитовано 26 січня 2020.
- Постанови Архієрейського Собору УПЦ КП від 21 червня 2020 р. – Українська Православна Церква Київський Патріархат (укр.). Процитовано 1 липня 2020.
- Визит Патриарха Киевского Филарета в Чернигов, канонизация прп. Меркурия
- Канонізація святих Руси-України | «Наша Парафія». parafia.org.ua. Процитовано 17 вересня 2018.
- Призначено голову Управління у справах капеланства і взаємодії з Міністерством оборони, МВС та іншими військових формувань України / головою Управління призначається настоятель Свято-Духівської парафії у Дніпровському районі м. Києва протоієрей Олександр Верба // 01.08.2023
- Джерело: ЄПИСКОПАТ УКРАЇНСЬКОЇ ПРАВОСЛАВНОЇ ЦЕРКВИ КИЇВСЬКОГО ПАТРІАРХАТУ
- . www.cerkva.info. Архів оригіналу за 24 вересня 2018. Процитовано 22 вересня 2018.
- Точний, без одруків, титул див. напр. у Статуті УПЦ КП та на сторінці Патріарха УПЦ КП. Далі, у повідомленні РІСУ, плутанина та одруки: Святійший / Святіший, Блаженнійший / Блаженніший. Синод УПЦ КП затвердив новий повний титул Предстоятеля Церкви. https://risu.org.ua/. Релігійно-інформаційна служба України. 20 жовтня 2018. Процитовано 20 жовтня 2018.
- Демченко Я.А.; Корнус О.Г. Регіональні особливості розміщення релігійних громад УПЦ КП в Україні (PDF).
- Офіційні дані Державного комітету (департаменту) України у справах релігій
- http://www.cerkva.info
- . Архів оригіналу за 27 лютого 2014. Процитовано 20 лютого 2014.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Українська православна церква Київського патріархату |
- «Київський патріархат — помісна українська православна церква». Історико-канонічна декларація. Київ: Видавничий відділ УПЦ КП. 2007. 168 стор. Наклад — 50 000 прим.
Посилання
- Офіційний сайт УПЦ-КП
- «Українське Православ'я» відкрите інформаційно-аналітичне видання
- Українське Православ'я: старі проблеми у новому сторіччі. «Дзеркало тижня»
- Незалежна держава — незалежна Церква. Газета «День»
- Декларація Київського патріархату. Газета «День»
- Зустріч у Вселенській Патріархії
- Коли Московський патріархат «вимре» в Україні
- «Коли Бог стає зброєю»: Правозахисники зібрали факти релігійних переслідувань на окупованому Донбасі
- Україна: Від УПЦ МП до УПЦ КП
- В Україні вийшла з друку брошура про те, як законно перейти православній громаді з УПЦ МП в УПЦ КП. https://antikor.com.ua/. Антикор. 13 січня 2016. Процитовано 27 жовтня 2017.[]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Ukrayinska pravoslavna cerkva Ukrayi nska pravosla vna ce rkva Ki yivskogo patriarha tu pravoslavna cerkva v Ukrayini sho isnuvala z chervnya 1992 roku do 15 grudnya 2018 roku stanom na 14 listopada 2019 roku yuridichna osoba pripinena Bula odniyeyu z najbilshih hristiyanskih spilnot krayini Ocholyuvalas patriarhom Kiyivskim i vsiyeyi Rusi Ukrayini Filaretom U grudni 2018 roku pered uhvalennyam rishennya pro likvidaciyu podilyalasya na 34 yeparhiyi sho ob yednuvali ponad 5 tisyach parafij Centralnij kafedralnij sobor cerkvi Kiyivskij Volodimirskij sobor Postala vnaslidok ruhu za nezalezhnist ukrayinskogo pravoslav ya vid Rosijskoyi cerkvi Stvorena 26 chervnya 1992 roku shlyahom ob yednannya chastini Ukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkvi Moskovskogo patriarhatu ocholyuvanoyi kiyivskim mitropolitom Filaretom ta chastini Ukrayinskoyi avtokefalnoyi pravoslavnoyi cerkvi Vvazhala sebe pravonastupniceyu pravoslavnoyi Kiyivskoyi mitropoliyi Konstantinopolskogo Patriarhatu Stanom na 2018 rik bula najchiselnishoyu v Ukrayini pravoslavnoyu cerkvoyu z yakoyu pov yazuyut sebe 45 2 pravoslavnih ukrayinciv za chiselnistyu parafij ta svyashennosluzhiteliv za danimi Derzhkomnacreligij druga Mala ekzarhati za mezhami Ukrayini v Yevropi ta Rosiyi takozh vikariat u SShA i Kanadi 15 grudnya 2018 roku iyerarhi yaki brali uchast v Ob yednavchomu sobori a ce uves yepiskopat UPC KP na toj chas uhvalili rishennya pro samorozpusk cerkvi u zv yazku z ob yednannyam pravoslavnih cerkov v Ukrayini ta stvorennyam Pravoslavnoyi cerkvi Ukrayini Ukrayinska pravoslavna cerkva Kiyivskogo patriarhatuSvyato Volodimirskij Patriarshij SoborVolodimirskij sobor m Kiyeva hram sho buv kafedralnim soborom Ukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkvi Kiyivskogo patriarhatuZasnovniki Filaret patriarh Kiyivskij Data zasnuvannya cherven 1992Samostijnist viznana ne viznanaData likvidaciyi 15 grudnya 2018 vidnovlena u 2019 rociPrichina likvidaciyi Ob yednavchij soborPershij predstoyatel Mstislav Patriarh Kiyivskij i vsiyeyi Rusi UkrayiniOstannij predstoyatel Filaret Patriarh Kiyivskij i vsiyeyi Rusi UkrayiniCentr Kiyiv UkrayinaKafedralnij sobor Volodimirskij SoborOsnovna yurisdikciya UkrayinaYurisdikciya dlya diaspori SShA Kanada Avstraliya Yevropa Rosiya Yaponiya ParagvajLiturgichna mova ukrayinska cerkovnoslov yanska grecka anglijska yaponskaMuzichna tradiciya ukrayinskij naspivCerkovnij kalendar yulianskijYeparhij 34Navchalnih zakladiv 18Monastiriv 63Parafij 5363Svyashenikiv 3737Chenciv i chernic 230Virnih 45 2 pravoslavnih ukrayinciv 2018 Oficijnij sajt www cerkva info 20 chervnya 2019 roku vladika Filaret proviv zibrannya duhovenstva i miryan shodo vidnovlennya Ukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkvi Kiyivskogo patriarhatu yake nazvav pomisnim soborom Odnak lishe kilka kolishnih cerkovnih iyerarhiv UPC KP vidvidali ci zbori Sered nih mitropolit Bilgorodskij i Oboyanskij Ioasaf ta jogo vikarnij yepiskop Petro Moskalov yaki pribuli z Rosiyi Takozh vidvidali zbori nastoyatel Volodimirskogo soboru protoiyerej Boris Tabachek i skarbnik Feodosiyivskogo monastirya Andrij IstoriyaRadyanskij Soyuz Vidrodzhennya Ukrayinskoyi Greko Katolickoyi Cerkvi ta Ukrayinskoyi Avtokefalnoyi Pravoslavnoyi Cerkvi zmusilo shukati mehanizmi protidiyi cim spilnotam u Moskovskomu Patriarhati a zokrema v ukrayinskomu Ekzarhati RPC yakij ocholyuvav mitropolit Filaret Denisenko Mitropolit Filaret zajnyav neprimirennu poziciyu u vidnoshenni yak do greko katolikiv tak i do Ukrayinskoyi Avtokefalnoyi Pravoslavnoyi Cerkvi U seredovishi Ekzarhatu sered bagatoh klirikiv perevazhno z zahidnih oblastej pobutuvala dumka sho ukrayinskij Ekzarhat ne zmozhe zberegti svoyih pozicij v Ukrayini yaksho ne stane povnocinnoyu avtokefalnoyu Cerkvoyu zavdyaki chomu zmozhe protistoyati greko katolikam i UAPC Na adresu mitropolita Filareta i Patriarha Moskovskogo nadhodilo bagato listiv z prohannyam nadati kiyivskomu Ekzarhatu avtokefaliyu U vidpovid na ce na arhiyerejskomu Sobori yakij vidbuvavsya v Moskvi 9 11 zhovtnya 1989 roku bulo uhvalene rishennya pro pereglyad Polozhennya pro Ekzarhati RPC Rozrobku novogo polozhennya bulo dorucheno mitropolitu Smolenskomu i Kaliningradskomu Kirilu Gundyayevu A 30 31 sichnya v Moskvi vidbuvsya chergovij Sobor yepiskopatu na yakomu bulo uhvalene nove polozhennya pro Ekzarhati rozdil 7 Ustavu pro upravlinnya RPC yakim nadavalos bilshe prav u vnutrishnomu zhitti a takozh pravo nazivatis Ukrayinskoyu Pravoslavnoyu Cerkvoyu Na dumku avtoriv polozhennya ce malo b zmenshiti proavtokefalni nastroyi v zahidnih oblastyah Ukrayini Pislya obrannya na Pomisnomu Sobori 1990 roku novim Patriarhom Moskovskim Aleksiya II Ridigera yepiskopat UPC na choli z mitropolitom Filaretom yakij takozh buv kandidatom na Moskovskij patriarshij prestil 9 lipnya 1990 roku zvernuvsya do Patriarha i Sinodu z prohannyam pro rozshirennya samostijnosti v upravlinni UPC Na comu zh zibranni mitropolita Filareta bulo obrano predstoyatelem UPC Pitannya statusu UPC rozglyadalos na najblizhchomu Arhiyerejskomu Sobori RPC 25 27 zhovtnya togo zh roku Yepiskopat RPC nadav UPC nezalezhnist i samostijnist v upravlinni skasuvav nazvu Ukrayinskij Ekzarhat Bulo takozh uhvaleno sho glava UPC obirayetsya soborom arhiyereyiv RPC maye titul Mitropolita Kiyivskogo i vsiyeyi Ukrayini a takozh v mezhah Ukrayini nosit titul Blazhenishij Priznachennya pravlyachih ta vikarnih arhiyereyiv zasnuvannya i skasuvannya yeparhij u mezhah Ukrayini zgidno z rishennyam Soboru RPC vidvoditsya Sinodu UPC a predstoyatel UPC obirayetsya yepiskopatom UPC i blagoslovlyayetsya Patriarhom Moskovskim Predstoyatelem UPC zalishavsya kolishnij ukrayinskij ekzarh mitropolit Filaret Denisenko 28 zhovtnya 1990 roku v sobori Svyatoyi Sofiyi mista Kiyeva Patriarh Moskovskij Aleksij II urochisto ogolosiv rishennya Arhiyerejskogo soboru ta vruchiv mitropolitu Filaretu glavi UPC Tomos Gramotu pro samostijnist i nezalezhnist v upravlinni Protyagom roku z chasu nadannya Tomosu pro samostijnist i nezalezhnist UPC v yiyi seredovishi nazrivaye vnutrishnij konflikt mizh chastinoyu kliru i yepiskopatu ta mitropolitom Filaretom Denisenkom U presi zyavlyayutsya rizni statti vikrivalnogo harakteru stosovno mitropolita Odnak ce ne zavadilo mitropolitovi Filaretu zibrati 1 3 listopada 1991 roku na yakomu uchasniki pidpisali zvernennya do Patriarha Moskovskogo de prosili nadati UPC avtokefaliyu ta pidnesti Cerkvu do rangu Patriarhatu Zokrema Sobor uhvaliv taku propoziciyu Zvernutisya do Svyatijshogo Patriarha Moskovskogo i vsiyeyi Rusi Aleksiya II i yepiskopatu Rosijskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi z prohannyam daruvati Ukrayinskij Pravoslavnij Cerkvi povnu kanonichnu samostijnist tobto avtokefaliyu U Zvernenni do golovi Verhovnoyi Radi Ukrayini mitropolit Filaret pisav sho Samostijnist Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi v nezalezhnij Ukrayinskij derzhavi ye kanonichno vipravdanoyu ta istorichno neminuchoyu Pislya cogo Soboru za svidchennyami kerivnictva RPC z riznih regioniv Ukrayini na adresu Patriarhiyi pochali nadhoditi listi z nebazhannyam pidtrimki avtokefaliyi UPC ta prohannyam prijnyati yih pid pryame Patriarshe upravlinnya u razi nadannya nezalezhnosti UPC Prihilniki zh avtokefaliyi zvinuvatili u poyavi takih listiv Patriarhiyu sho bulo zumovlene nebazhannyam Moskovskoyi Patriarhiyi nadati avtokefaliyu UPC 1992 rik 22 sichnya v Kiyevi vidbulas narada yepiskopiv UPC na yakij bulo prijnyate zvernennya do Patriarha Moskovskogo i vsih yepiskopiv RPC V nomu zokrema jshlosya sho pevni sili v tomu chisli i z Moskvi siyut smutu sered chenciv duhovenstva i miryan v okremih oblastyah i tim samim faktichno pracyuyut proti Pravoslav ya v Ukrayini Deyaki moskovski zasobi masovoyi informaciyi rozgornuli naklepnicku kampaniyu proti Predstoyatelya Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi namagayuchis shlyahom brudnogo naklepu bentezhiti umi i sercya nedosvidchenih lyudej U zv yazku z progoloshennyam nezalezhnoyi derzhavi Ukrayini mi vvazhayemo sho nastav chas daruvannya povnoyi nezalezhnosti Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi daruvannya avtokefaliyi Odnak 3 arhiyereyi Onufrij Berezovskij i Alipij Pogrebnyak vidklikali svoyi pidpisi za avtokefaliyu UPC 23 sichnya Sinod UPC pozbaviv yih kafedr Yepiskopi Alipij i Sergij stali vikariyami Kiyivskoyi mitropoliyi a yepiskopa Onufriya pereveli na Ivano Frankivsku kafedru Vidmovilis vid pidpisannya zvernennya pro avtokefaliyu takozh i monahi Kiyevo Pecherskoyi Lavri Pislya cih podij Patriarh Aleksij zvernuvsya do mitropolita Filareta v takih skladnih umovah utrimatis vid bud yakih rizkih dij zokrema pokaran yepiskopiv i duhovenstva Z 1 po 4 kvitnya 1992 roku na Arhiyerejskomu Sobori RPC v Moskvi obgovoryuvalos prohannya UPC pro nadannya yij avtokefaliyi Na Sobori trivala gostra diskusiya 6 iyerarhiv UPC okrim mitropolita Filareta ce buli yepiskop Volinskij i Luckij Varfolomij Vashuk yepiskop Lvivskij i Drogobickij Andrij Gorak arhiyepiskop Rovenskij i Ostrozkij Irinej Serednij i arhiyepiskop Odeskij i Izmayilskij Lazar Shvec iz zahidnoukrayinskih yeparhij vistupili za nadannya UPC avtokefaliyi Odnak bilshist iyerarhiv RPC vistupili proti chastina vislovilas za nesvoyechasnist takogo kroku ale golovnoyi kritiki zaznav mitropolit Filaret Pidsumovuyuchi diskusiyu Patriarh Aleksij vislovivsya proti nadannya avtokefaliyi na danomu istorichnomu etapi a takozh zaklikav mitropolita Filareta pokinuti post glavi UPC Mitropolit Filaret pogodivsya zalishiti predstoyatelske sluzhinnya v UPC i vidkriti dorogu dlya obrannya novogo glavi Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Sobor takozh postanoviv vidklasti pitannya pro nadannya avtokefaliyi UPC na nastupnij Pomisnij Sobor RPC Pislya pributtya do Kiyeva 7 kvitnya 1992 roku v Volodimirskomu sobori Kiyeva mitropolit Filaret zayaviv pro svoyu vidmovu zalishiti post glavi UPC motivuyuchi ce tim sho svoyu obicyanku v Moskvi vin zrobiv pid silnim tiskom i pid shkvalom shalenoyi kritiki Na pres konferenciyi v Ukrinformagenstvi 14 kvitnya Mitropolit Filaret takozh nagolosiv sho ne zalishit v cij situaciyi pastvu yaka doviryaye jomu a takozh prigadav pro pozhittyevij status mitropolita vidpovidno do Tomosu Patriarha Aleksiya II Na zvernennya Patriarha Aleksiya II chi vin spravdi ne zbirayetsya zalishati post mitropolita Kiyivskogo Filaret Denisenko ne vidpoviv A takozh ne pribuv na zasidannya Sinodu RPC 6 7 travnya 1992 roku 30 kvitnya v Zhitomiri yepiskopi UPC Agafangel Savin na toj chas buv poza shtatom Iov Tivonyuk Onufrij Berezovskij i Alipij Pogrebnyak a takozh predstavniki duhovenstva i monashestva z riznih chastin UPC vislovili nedoviru mitropolitu Filaretu Denisenku ta poprosili svyashennonachaliye RPC zastosuvati do nogo kanonichni pokarannya Narada v Zhitomiri takozh vislovilas za te shob na mitropolichu Kiyivsku kafedru bulo obrano mitropolita Volodimira Sabodana 6 7 travnya v Moskvi vidbulos zasidannya Sinodu RPC na yakomu buli prisutni yepiskopi z Ukrayini Sinod faktichno vidstoroniv mitropolita Filareta vid kerivnictva UPC a na Sinodi 21 travnya priznachiv timchasovo keruyuchim UPC mitropolita Harkivskogo i Bogoduhivskogo Nikodima Rusnaka yakomu bulo dorucheno do svyata Trijci 1992 roku zibrati sobor arhiyereyiv UPC dlya obrannya novogo glavi Ukrayinskoyi Cerkvi Mitropolit Filaret vistupiv z protestom proti takih dij Sinodu nazvavshi yih vtruchannyam u vnutrishni spravi Ukrayinskoyi Cerkvi I u vidpovid na rishennya Sinodu sklikav v Kiyevi Vseukrayinsku konferenciyi na zahist kanonichnih prav UPC Konferenciya zasudila postanovi vid 7 i 21 travnya a takozh zvernula uvagu sho yepiskopi yaki vistupili proti mitropolita Kiyivskogo porushili Ustav UPC Konferenciya takozh zvernulasya do Vselenskogo Patriarha U svoyemu zvernenni uchasniki konferenciyi govorili pro spravedlivist nadannya UPC avtokefaliyi posilayuchis na anulyuvannya pidporyadkuvannya Kiyivskoyi mitropoliyi Moskovskomu Patriarhatu u 1686 roci oskilki Ukrayina stala nezalezhnoyu derzhavoyu 27 travnya 1992 roku v Harkovi mitropolit Nikodim Rusnak zibrav Sobor yepiskopiv UPC na yakomu buli vneseni zmini do Statutu UPC ta obrano Volodimira Sabodana mitropolitom Kiyivskim Mitropolit Filaret vidmovivsya brati uchast v Harkivskomu sobori a takozh ne viznav jogo legitimnosti oskilki vin buv zibranij bez jogo zgodi yak glavi UPC Okrim mitropolita Filareta u Harkivskomu sobori ne brali uchast yepiskopi Yakiv Panchuk Andrij Gorak ta Varfolomij Vashuk Ostanni odnak vislovilis pro zaochne prijnyattya vsih postanov yepiskopatu UPC 7 chervnya mitropolit Filaret i yepiskop Pochayivskij Yakiv Panchuk rukopolozhili novogo arhiyereya Spiridona Babskogo a 8 chervnya 21 chervnya 1992 roku v kancelyariyi UAPC na vul Trohsvyatitelskij u Kiyevi do mitropolita Antoniya pribuli narodni deputati Oleksandr Zinchenko Larisa Skorik Dmitro Pavlichko Vasil Chervonij M V Porovskij a takozh majbutnij zastupnik golovi SBU Viktor Burlakov i spivrobitnik aparatu Prezidenta Ukrayini Leonida Kravchuka Bogdan Ternopilskij Voni vimagali negajno sklikati sobor yepiskopiv UAPC dlya prijomu v yiyi lono Filareta Denisenka razom z cerkovnoyu skarbniceyu budivleyu mitropoliyi na Pushkinskij i Volodimirskim soborom U vidpovid na zaperechennya Antoniya yakij govoriv sho vin ne maye prava na podibni diyi posliduvala vidpovid Vi zobov yazani ce rozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini dzherelo 22 chervnya 1992 roku Antonij Masendich piddavshis tisku z boku vladi i ne pogodivshi pitannya z patriarhom Mstislavom vidpraviv telegrami yepiskopam UAPC z vimogoyu terminovo priyihati v Kiyiv ne povidomivshi yim pro metu priyizdu 22 chervnya 1992 roku v Kiyevi vidbuvsya Vseukrayinskij Forum na zahist ukrayinskogo pravoslav ya v yakomu vzyali uchast yepiskopi duhovenstvo miryani UPC i UAPC 26 chervnya 1992 roku vidbuvsya pershij ob yednavchij sobor mizh Ukrayinskoyu cerkvoyu UAPC i Rosijskoyu cerkvoyu v Ukrayini UPC MP yaka sebe nazivaye Ukrayinska pravoslavna cerkva na yakomu bulo stvoreno Ukrayinsku pravoslavnu cerkvu Kiyivskogo patriarhatu na choli z patriarhom Mstislavom bez jogo zgodi chi pidtverdzhennya bulo takozh virisheno vvazhati zastupnikom Filareta Denisenka a keruyuchim spravami Antoniya Masendicha Ukrayinsku Pravoslavnu Cerkvu Moskovskogo Patriarhatu predstavlyali mitropolit Filaret yepiskop Yakiv Panchuk ta dvoye novih arhiyereyiv Spiridon Babskij i Varsonofij Mazurak Z boku UAPC v Sobori brali uchast yepiskopi Antonij Masendich Volodimir Romanyuk Roman Balashuk Sofronij Vlasov Roman Popenko ta Mihayil Dutkevich Vidrazu pislya ob yednavchogo Soboru yepiskopi UAPC Hmelnickij Antonij Fialko Dnipropetrovskij Pantelejmon Romanovskij Ivano Frankivskij Mikolaj Groha i Polikarp Palahnyuk podali prohannya pro perehid do RPC i buli pererukopolozheni A yepiskop Polikarp zriksya yepiskopskogo sanu U 1991 na pochatku 1992 r yepiskop Andrij Gorak aktivno pidtrimav rishennya Soboru UPC pro avtokefaliyu A vlitku 1992 r razom z perevazhnoyu bilshistyu duhovenstva i virnih svoyeyi yeparhiyi uvijshov do skladu UPC Kiyivskogo Patriarhatu Vid 1 do 10 lipnya 1992 roku Patriarh Mstislav perebuvav z vizitom v Ukrayini Pid chas zustrichi z kolishnim yepiskopatom UAPC vin viraziv svoye nevdovolennya ob yednavchim Soborom ta utvorennyam novoyi strukturi UPC KP U veresni 1992 roku mitropolit Filaret pererukopolozhiv yepiskopiv UAPC Antoniya Masendicha Volodimira Romanyuka Romana Balashuka ta 12 grudnya togo zh roku Patriarh vostannye pribuv v Ukrayinu Todi zh 23 i 24 grudnya v Kiyevi vidbulasya zustrich iz virnimi ta duhovenstvom yaki ne viznali ob yednannya z chastinoyu UPC MP na choli z mitropolitom Filaretom Denisenkom Uchast u naradi vzyav i arhiyepiskop Lvivskij Petro Petrus Pidsumkom naradi stalo zvernennya Patriarha Mstislava vid 24 grudnya na im ya Prezidenta Ukrayini Prem yer ministra ta Generalnogo prokurora Ukrayini v yakomu vin napolyagav na nezakonnosti uchasti chastini yepiskopiv i viryan v ob yednavchomu Sobori 25 26 chervnya 1992 roku i porushenni Statutu UAPC Na taki diyi Patriarha 17 arhiyereyiv vidreaguvav postanovoyu vid 15 grudnya sho zhodni diyi pershoyerarha Mstislava Skripnika ne mayut chinnosti bez poperednogo uzgodzhennya z Sinodom Samogo Patriarha Mstislava zaproshuvali vzyati uchast v Sobori odnak vin kategorichno vidmovivsya U svoyu chergu vladika Mstislav priznachiv novogo keruyuchogo spravami Patriarhiyi UAPC arhiyepiskopa Petra Petrusya ta doruchiv jomu sklikati v sichni 1993 roku rozshirenu arhiyerejsku naradu z metoyu podalshogo vregulyuvannya statusu UAPC Narada vidbulas u Lvovi 22 sichnya ale okrim arhiyepiskopa Petra Petrusya na nij buv prisutnij tilki yepiskop Mihayil Dutkevich U vidpovid na diyi arhiyepiskopa Petra Petrusya togo zh dnya Arhiyerejskij Sinod UPC KP pozbaviv jogo sanu a takozh tih svyashennosluzhiteliv yaki namagalis vidnoviti diyalnist UAPC Nastupni 1990 ti 11 chervnya 1993 roku v misti Grimsbi Kanada pomer Patriarh Mstislav Skripnik Vid 21 do 24 zhovtnya v Kiyevi prohodiv na yakomu glavoyu UPC KP bulo obrano arhiyepiskopa Chernigivskogo Volodimira Romanyuka Intronizaciya Patriarha Kiyivskogo i vsiyeyi Rusi Ukrayini Volodimira Romanyuka vidbulas u sobori Svyatoyi Sofiyi Mitropolita Filareta yakij takozh buv odnim iz kandidativ na patriarshestvo bulo obrano zamisnikom Patriarha Tomu predstoyatelstvo Patriarha Volodimira vidbuvalos pid znakom permanentnogo konfliktu mizh glavoyu UPC KP i mitropolitom Filaretom Za Patriarha Volodimira takozh vidbulas sproba poyednannya z UAPC yaku ocholiv Patriarh Dimitrij Yarema Odnak ob yednavchi iniciativi perervala smert Volodimira Romanyuka 14 lipnya 1995 roku Div takozh Pohoron patriarha Volodimira Tragichnoyu podiyeyu v zhitti Ukrayini stali pohoroni patriarha Volodimira yaki vidomi yak chornij vivtorok abo Sofijske poboyishe Virni UPC KP bazhali pohovati tilo Patriarha na teritoriyi Sofijskogo soboru cherez sho vidbulis sutichki uchasnikiv pohoronnoyi procesiyi z predstavnikami silovih struktur yaki namagalis ne dopustiti pohovannya Vreshti patriarha bulo pohovano pered vhodom v Sofiyivskij hramovij kompleks Konflikt na viyaviv chitku zminu u stavlenni do UPC KP z boku novoyi vladi v osobi novogo Prezidenta Ukrayini Leonida Kuchmi 20 21 zhovtnya v Volodimirskomu sobori m Kiyeva vidbuvsya Pomisnij sobor UPC KP na yakomu Patriarhom Kiyivskim bulo obrano mitropolita Filareta Denisenka Intronizaciya novoobranogo Patriarha vidbulas 22 zhovtnya Za den do cogo 19 zhovtnya grupa yepiskopiv UPC KP mitropolit Ivano Frankivskij Andrij Abramchuk arhiyepiskop Ternopilskij Vasilij Bodnarchuk arhiyepiskop Vinnickij Roman Balashuk ta yepiskop Hmelnickij Mefodij Kudryakov nevdovolenih kandidaturoyu mitropolita Filareta zayavili pro svij vihid z Kiyivskogo Patriarhatu Pislya cogo v Kiyivskomu Feodosiyivskomu monastiri vidbulas yihnya zustrich iz yepiskopami UAPC na yakij bulo prijnyato Akt pro ob yednannya Cerkov Cherez vidhid yepiskopiv z zahidnih oblastej Ukrayini kilkist parafij UPC KP skorotilas na 400 gromad Pislya obrannya mitropolita Filareta Patriarhom Kiyivskim kerivnictvo Moskovskogo Patriarhatu yake ranishe u 1992 roci pozbavilo jogo sanu na Arhiyerejskomu sobori 20 lyutogo vidluchilo jogo vid Cerkvi Pislya svoyeyi intronizaciyi Patriarh Filaret pochav aktivno rozbudovuvati strukturu UPC KP Nevdovzi do Kiyivskogo Patriarhatu povernulis majzhe v povnomu skladi ti parafiyi yaki vidijshli za nevdovolenimi yepiskopami v UAPC Patriarh Filaret pochav nav yazuvati kontakti takozh iz neviznanimi pravoslavnimi yurisdikciyami za mezhami Ukrayini Tak vin vzyav uchast v intronizaciyi opozicijnogo do oficijnogo bolgarskogo A takozh nalagodiv kontakti z Makedonskoyu Cerkvoyu yaka yak i UPC KP ne bula viznana Vselenskim Pravoslav yam U 1996 roci UPC KP provela kanonizaciyu Petra Mogili A v 1997 roci UPC KP bulo peredano kompleks Vidubeckoyi obiteli rozpochalas vidbudova Mihajlivskogo Zolotoverhogo monastirya 1997 roku za podannyam yepiskopatu UPC MP Arhiyerejskij Sobor RPC vidav Akt pro vidluchennya vid Cerkvi monaha Filareta Denisenka sanu mitropolita jogo bulo pozbavleno 1992 roku za rozkolnicku diyalnist 2000 ni U 2000 roci za pidtrimki Vselenskoyi Patriarhiyi mizh UPC KP i UAPC rozpochavsya dialog yakij zavershivsya pidpisannyam Pislya spilnoyi zustrichi v Stambuli 8 listopada mizh UPC KP i UAPC yaki razom pragnut viznannya svoyeyi legitimnosti z boku Vselenskogo Pravoslav ya vzayemini pochali pokrashuvatis Na osnovi Simfonitikonu malo vidbutis ob yednannya dvoh struktur v yedinu Cerkvu Odnak cherez prichini vnutrishnogo harakteru v seredovishi UPC KP i UAPC a takozh cherez aktivizaciyu Moskovskoyi Patriarhiyi v blokuvanni utvorennya bud yakoyi inshoyi viznanoyi strukturi v Ukrayini okrim UPC yak chastini RPC peregovori ne mali pozitivnogo rezultatu U sichni 2001 roku v UPC KP vidbuvsya Pomisnij Sobor na yakomu delegati rozmirkovuvali nad stanovishem Cerkvi v suchasnomu sviti ta vipracyuvali dokument u yakomu jdetsya pro vidnoshennya UPC KP do pitan sekulyarizaciyi globalizaciyi ZMI cerkovno derzhavnih stosunkiv tosho Stanovishe UPC KP v Ukrayini rizko zminilosya pislya prihodu na post Prezidenta Ukrayini Viktora Yushenka u 2004 roci Prihilnik stvorennya yedinoyi Pravoslavnoyi Cerkvi z avtokefalnim statusom novij prezident namagavsya yakomoga aktivnishe pidtrimati Kiyivskij Patriarhat ta spriyati jogo viznannyu v Pravoslavnomu sviti Pid chas oficijnoyi zustrichi delegaciyi Vselenskogo patriarhatu z Prezidentom Ukrayini Viktorom Yushenkom 24 bereznya 2005 r golova delegaciyi arhiyepiskop Skopelskij Vsevolod Majdanskij peredav poslannya patriarhatu Materinska Cerkva Konstantinopolskij Patriarhat vvazhaye sho yiyi donka Moskovskij Patriarhat maye tu kanonichnu teritoriyu yaka isnuvala v neyi do 1686 roku Pidporyadkuvannya Kiyivskoyi Mitropoliyi Moskovskij Cerkvi bulo zdijsneno Patriarhom Dionisiyem IV bez zgodi ta zatverdzhennya Svyatim i Svyashennim Sinodom Velikoyi Cerkvi Hristovoyi U 2005 roku vidbulas nizka konsultacij mizh predstavnikami UPC KP i UAPC Mefodiya Kudryakova pro mozhlive ob yednannya Storoni dosyagli pevnih domovlenostej ale nezadovgo do ob yednavchogo Soboru UAPC vijshla z peregovoriv Motivaciyeyu stalo nezadovolennya umovami ob yednannya U 2008 roci Pomisnij Sobor UPC KP proviv nizku kanonizacij Zokremo bulo kanonizovano blagovirnogo knyazya Yaroslava Mudrogo blagovirnogo knyazya Kostyantina Ostrozkogo svyatitelya Iova Boreckogo ta svyatogo pravednogo Petra Kalnishevskogo Vincem nadiyi pro vihid z kanonichnoyi izolyaciyi UPC KP i UAPC stav vizit v Ukrayinu u 2008 roci Patriarha Konstantinopolskogo Varfolomiya Pid chas peregovoriv mizh Vselenskoyu Patriarhiyeyu UPC KP i UAPC glava Kiyivskogo Patriarhatu vidmovivsya prijnyati umovi Konstantinopolskoyi delegaciyi yaka proponuvala ukrayinskim neviznanim Cerkvam vvijti v sklad Vselenskogo Patriarhatu na pravah avtonomnoyi mitropoliyi Cej proces takozh buv zablokovanij predstavnikami Moskovskogo Patriarhatu yakij namagavsya zapobigti utvorennyu v Ukrayini dvoh kanonichnih struktur Voseni 2009 roku rozpochavsya dialog mizh UPC KP i UPC v yednosti z Moskovskim Patriarhatom Odnak pislya yedinoyi zustrichi yaka vidbulas 2 zhovtnya dialog tak i ne prodovzhivsya 2010 ti Pislya prihodu do vladi u 2010 roci novogo prezidenta Viktora Yanukovicha Kiyivskij Patriarhat vidrazu vidchuv pevnij tisk na svoyi strukturi Patriarh Kiyivskij Filaret vidrazu zayaviv pro namiri novoyi vladi znishiti Kiyivskij Patriarhat na vimogu Patriarha Moskovskogo Kirila z yakim novij prezident perebuvav u druzhnih stosunkah Odnak vzhe cherez rik pislya pochatku kadenciyi Viktora Yanukovicha takih zayav z boku Kiyivskogo Patriarhatu ne bulo Navpaki vidbulos pevne poteplinnya stosunkiv UPC KP iz novoyu vladoyu U veresni 2011 roku rozpochalis chergovi peregovori pro ob yednannya mizh UAPC i UPC KP Komisiya z dialogu mizh Cerkvami provela zustrich 27 zhovtnya 2011 r na teritoriyi Mihajlivskogo Zolotoverhogo monastirya na yakomu yerarhi dvoh Cerkov rozglyanuli i pogodili tekst pidsumkovogo dokumentu U 10 punktah dokumentu zafiksovano yak zagalne uzgodzhene bachennya shodo ob yednavchogo procesu tak i konkretni propoziciyi shodo podolannya isnuyuchogo cerkovnogo rozdilennya Kilkist religijnih organizacij gromad bratstv tosho v Ukrayini 2008 r Struktura po oblastyah dani Derzhkomnacreligij Dinamika kilkosti gromad UPC KP za danimi DerzhkomnacreligijChastka gromad Ukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkvi Kiyivskogo patriarhatu stanom na 01 01 2010 Zgidno z opituvannyam Ukrayinskogo Centru ekonomichnih i politichnih doslidzhen im O Razumkova zdijsnenim u 2000 r bilshist opituvanih 66 vvazhaye sebe nalezhnimi do pravoslav ya prichomu tretina z nih 21 8 opitanih viznaye sebe virnimi UPC KP yaka posidaye takim chinom pershe misce sered ukrayinskih cerkov za chiselnistyu simpatikiv Kilkist aktivnih viryan pidrahuvati nemozhlivo oskilki uchast u cerkovnomu zhitti v opituvannyah ne vrahovuyetsya 2004 roku Vseukrayinska sociologichna sluzhba zdijsnila opituvannya sho svidchit 50 44 vidsotka respondentiv asociyuvali sebe z UPC KP todi yak 26 13 z UPC MP U grudni 2006 r u stolici Ukrayini Kiyevi 52 opitanih vvazhayut sebe nalezhnimi do Kiyivskogo Patriarhatu i tilki 8 do Moskovskogo Patriarhatu U 2018 roci 42 7 pravoslavnih vvazhayut sebe viryanami Kiyivskogo patriarhatu UPC KP bula dobre predstavlena v centri ta na zahodi Ukrayini ale mala duzhe slabkij vpliv na perevazhno rosijskomovnih shodi ta pivdni UPC KP ne viznavalasya ne mala yevharistijnogo spilkuvannya zhodnoyu inshoyu Pomisnoyu Pravoslavnoyu Cerkvoyu zokrema Vselenskim patriarhatom Konstantinopolya chi Moskovskim patriarhatami i ne vhodila do Shidnoyi Pravoslavnoyi Cerkvi sukupnosti Pomisnih Cerkov sho perebuvayut mizh soboyu v yevharistijnim spilkuvanni UPC MP posidaye pershe misce sered cerkov za chiselnistyu gromad ponad 11 000 sho bilshe nizh UPC KP UAPC UGKC i RKC razom uzyatih blizko 10 000 Hocha ce okrema cerkva vona znahoditsya v cerkovnomu spilkuvanni z Rosijskoyu pravoslavnoyu cerkvoyu tobto ne avtokefalna v povnomu sensi tomu chastinoyu suspilstva ne viznayetsya za nacionalnu Za danimi derzhavnogo komitetu v spravah nacionalnostej ta religij stanom na 1 sichnya 2007 roku UPC KP mala 3882 gromadi 43 monastiri z 165 chencyami dlya porivnyannya v UPC MP 4399 chenciv v UGKC 1235 2867 svyashennosluzhiteliv 16 navchalnih zakladiv z 1162 sluhachami 1174 nedilni shkoli 35 periodichnih vidan Ukrayinska pravoslavna cerkva Kiyivskogo Patriarhatu ye dominantna konfesiya na teritoriyi krayini za rivnem zrostannya 200 300 parafij ta inshih struktur na rik Vlitku 2008 roku majzhe tretina ukrayinciv 32 6 vvazhali sho Ukrayinska pravoslavna cerkva Kiyivskogo patriarhatu ye istorichnoyu pravonastupniceyu pravoslavnoyi cerkvi zasnovanoyi v Kiyivskij Rusi 988 roku Zagalom za slovami Svyatijshogo Patriarha Kiyivskogo i Rusi Ukrayini Filareta Ukrayinska pravoslavna cerkva Kiyivskij Moskovskij Patriarhat razom z UAPC ye najbilshoyu pravoslavnoyu cerkvoyu svitu odnak na sogodnishnij den Ukrayinska pravoslavna cerkva Moskovskogo Patriarhatu ne ye povnistyu nezalezhnoyu vid Rosijskoyi pravoslavnoyi cerkvi yaka namagayetsya bud sho zberegti yurisdikciyu nad UPC MP Tomu j tochitsya taka zhorstoka borotba za Ukrayinu Bo yaksho nasha cerkva bude viznana avtokefalnoyu to Rosijska vzhe ne bude najbilshoyu Za kilkistyu parafij na sogodni ukrayinske pravoslav ya bilshe za rosijske Yaksho v Rosiyi 12 tis parafij to v Ukrayini 15 tis Yaksho v Rosiyi menshe nizh 100 arhiyereyiv to v Ukrayini ponad 100 U Rosiyi 67 yeparhij v Ukrayini 85 Tobto statistika ne na korist Rosiyi tomu voni nikoli ne pogodyatsya na nashu avtokefaliyu A os takij priklad za danimi MVS na Pashu v Ukrayini do cerkov prijshli 11 mln viryan za 47 miljonnogo naselennya a v Rosiyi pri 142 mln do hramiv prijshli 8 mln viryan Tobto v Ukrayini Pashu svyatkuvalo majzhe 25 naselennya a v Rosiyi 5 Os tomu nezalezhnist Ukrayinskoyi cerkvi i stoyit na pereshkodi Rosijskij buti golovnoyu u svitovomu pravoslav yi Vid pochatku zbrojnoyi agresiyi Rosiyi proti Ukrayini v 2014 roci z UPC MP do UPC KP stanom na 1 sichnya 2017 roku perejshlo blizko 450 gromad Vijna v Ukrayini sponukala UPC KP na pochatku 2015 r zasnuvati specialnu nagorodu medal Za zhertovnist ta lyubov do Ukrayini 30 grudnya 2017 roku sekretar Svyashennogo Sinodu UPC Kiyivskogo Patriarhatu arhiyepiskop Yevstratij Zorya povidomiv pro proces stvorennya v Ukrayini yedinoyi pomisnoyi pravoslavnoyi Cerkvi Na zhal ne divlyachis na pevni mozhlivosti dialog z cogo pitannya tak i ne prosunuvsya Adzhe obidvi storoni mayut rizni bachennya majbutnogo Cerkvi v Ukrayini Dlya Kiyivskogo Patriarhatu principovim ye povna administrativna nezalezhnist Cerkvi v Ukrayini vid zarubizhnih religijnih centriv Dlya Moskovskogo Patriarhatu yedinim sposobom isnuvannya Cerkvi ye pidporyadkovanist pravoslavnih miryan v Ukrayini Rosijskomu Patriarhatu Poki Moskovskij Patriarhat bude napolyagati na takij modeli dialog ne prosunetsya adzhe mi yak Kiyivskij Patriarhat ne zgodni i nikoli ne pogodimosya na te shob piti pid vladu Moskvi Mi cogo ne robili ranishe tim bilshe cogo ne bude teper ne bude i v majbutnomu osoblivo z oglyadu na tu agresiyu yaku Rosiya zdijsnila i prodovzhuye zdijsnyuvati proti Ukrayini 19 kvitnya 2018 roku Verhovna Rada Ukrayini pidtrimala zvernennya prezidenta Ukrayini do Vselenskogo patriarha Varfolomiya pro nadannya tomosu pro avtokefaliyu pravoslavnoyi cerkvi v Ukrayini 22 kvitnya Svyatim i Svyashennim Sinodom Vselenskogo Patriarhatu bulo uhvaleno rishennya pro pochatok procedur neobhidnih dlya nadannya avtokefaliyi Ob yednannya i utvorennya PCU Dokladnishe Ob yednavchij sobor ukrayinskih pravoslavnih cerkov Likvidaciya 15 grudnya 2018 roku na Ob yednavchomu sobori bulo uhvaleno rishennya pro likvidaciyu UPC KP cherez ob yednannya ukrayinskih pravoslavnih cerkov v yedinu PCU Na pochatku veresnya 2019 roku okruzhnij sud Kiyeva prizupiniv likvidaciyu cerkvi prichinoyu stala zayava advokativ z prohannyam viznati likvidaciyu nezakonnoyu Golovi likvidacijnoyi komisiyi mitropolitu Cherkaskomu PCU Joanu zaboronili provoditi bud yaki diyi z majnom UPC KP 11 listopada 2019 roku Shostij apelyacijnij sud Kiyeva uhvaliv likvidaciyu UPC KP nezvazhayuchi na tisk z boku prihilnikiv vladiki Filareta yaki shturmuvali sud roztroshili dveri mebli i pobilis z pravoohoroncyami Sud virishiv skasuvati poperednyu uhvalu shodo zabezpechennya pozovu tobto povnistyu stav na bik Ministerstva kulturi i Pravoslavnoyi Cerkvi Ukrayini Prihilniki Filareta zibralis zranku 11 listopada u centri Kiyeva na protest proti likvidaciyi UPC KP Z Yevropejskoyi ploshi voni virushili do Kabminu de peredali zvernennya pislya chogo rushili do sudu de i stalasya shtovhanina Pro yuridichne pripinennya dvoh cerkov UPC KP j UAPC iz troh yaki brali uchast u pomisnomu sobori 15 grudnya 2018 roku 14 grudnya 2019 roku ogolosiv predstoyatel PCU Epifanij Sproba vidnovlennya 20 chervnya 2019 roku Filaret na sklikanomu nim Pomisnomu sobori zayaviv pro vidnovlennya cerkvi j pochav visvyachuvati novih yepiskopiv U vidpovid pressluzhba PCU poshirila zayavu sho odnoosibne sklikannya Pomisnogo soboru ye grubim porushennyam 34 go Apostolskogo pravila Yepiskopam usyakogo narodu nalezhit znati pershogo u nih i viznavati jogo yak glavu i nichogo sho perevishuye yihnyu vladu ne chiniti bez pogodzhennya z nim a hirotoniyi yepiskopiv UPC KP ye antikanonichnimi i yih ne prijmatimut do skladu yepiskopatu Pravoslavnoyi Cerkvi Ukrayini U grudni togo zh roku Svyashennij Sinod PCU opublikuvav zayavu v yakij nagaduvav sho vsi diyi vchineni Pochesnim Patriarhom Filaretom vsuperech kanonam i Statutu Cerkvi ye nikchemnimi a kozhna osoba ogoloshena yepiskopom u nezakonnij sposib z boku Pochesnogo Patriarha Filareta i priznachena zokrema na katedru de vzhe ye zakonnij arhiyerej ne ye yepiskopom zaklikav Filareta pripiniti sprobi rujnuvannya pomisnoyi cerkvi ta zasterigav duhovenstvo ta miryan vid spivuchasti v takih diyah 21 chervnya 2020 roku UPC KP zibrala Arhiyerejskij sobor yakij zasudiv diyalnist mitropolita Epifaniya ta Svyashennogo Sinodu PCU za namagannya znishiti UPC Kiyivskogo Patriarhatu Vodnochas sobor zvernuvsya do derzhavnoyi vladi Ukrayini z prohannyam vidnoviti derzhavnu reyestraciyu i diyu Statutiv UPC KP ta Kiyivskoyi Patriarhiyi ta visloviv sumniv u demokratichnosti Ukrayini cherez porushennya religijnoyi svobodi i prav viruyuchih UPC Kiyivskogo Patriarhatu Kanonizaciya svyatih v UPC KPDokladnishe Spisok svyatih UPC KP Svyatitel Petro Mogila 1596 1647 pam yat 1 14 sichnya kanonizovanij 12 grudnya 1996 Svyatitel Pavlo Konyushkevich mitropolit Tobolskij 1705 1770 pam yat 4 17 listopada kanonizovanij 14 travnya 1999 r Prepodobnij Iov Manyavskij bl 1550 1621 pam yat 29 grudnya 11 sichnya i 24 chervnya 7 lipnya kanonizovanij 15 lipnya 2004 Prepodobnij Feodosij Manyavskij 1629 pam yat 24 sentyabrya 7 zhovtnya i 24 chervnya 7 lipnya kanonizovanij 15 lipnya 2004 Svyatitel Arsenij Maciyevich svyashennomuchenik 1697 1772 pam yat 28 lyutogo 12 bereznya kanonizovanij 15 lipnya 2004 r Blagovirnij velikij knyaz Yaroslav Mudrij bl 978 1054 pam yat 20 lyutogo 4 bereznya kanonizovanij 11 lipnya 2008 roku na Pomisnomu Sobori z nagodi 1020 richchya Hreshennya Kiyivskoyi Rusi Blagovirnij knyaz Kostyantin Ostrozkij 1526 1608 pam yat 13 26 lyutogo kanonizovanij 11 lipnya 2008 roku na Pomisnomu Sobori z nagodi 1020 richchya Hreshennya Kiyivskoyi Rusi Svyatitel Iov Boreckij 1560 1631 pam yat 2 15 bereznya kanonizovanij 11 lipnya 2008 roku na Pomisnomu Sobori z nagodi 1020 richchya Hreshennya Kiyivskoyi Rusi Pravednij Petro Bagatostrazhdalnij Kalnishevskij 1691 1803 pam yat 1 14 zhovtnya kanonizovanij 11 lipnya 2008 roku na Pomisnomu Sobori z nagodi 1020 richchya Hreshennya Kiyivskoyi Rusi Sobor novomuchenikiv i spovidnikiv XX stolittya XX stolittya pam yat v nedilyu 2 gu pislya P yatidesyatnici kanonizuvannya 27 lipnya 2011 r Prepodobnij Merkurij Briginskij 1870 1956 pam yat 25 listopada 7 grudnya kanonizovanij 7 grudnya 2011 r Blagovirnij knyaz muchenik Oskold pervomuchenik Kiyivskij 882 pam yat v nedilyu 2 gu pislya P yatidesyatnici kanonizovanij 27 chervnya 2013 na Pomisnomu Sobori z nagodi 1025 richchya Hreshennya Kiyivskoyi Rusi Blagovirnij knyaz Volodimir Vasilkovich 1249 1250 1288 pam yat 10 23 grudnya i 10 23 zhovtnya kanonizovanij 27 chervnya 2013 na Pomisnomu Sobori z nagodi 1025 richchya Hreshennya Kiyivskoyi Rusi yak miscevoshanovanij svyatij Volinskogo krayu Muchenik Danilo Bratkovskij strastosterpec Volinskij 1702 pam yat 26 listopada 9 grudnya i 10 23 zhovtnya kanonizovanij 27 chervnya 2013 na Pomisnomu Sobori z nagodi 1025 richchya Hreshennya Kiyivskoyi Rusi yak miscevoshanovanij svyatij Volinskogo krayu Organi upravlinnya ta ustanovi UPC Kiyivskogo PatriarhatuDokladnishe Statut Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Kiyivskogo Patriarhatu Ukrayinska Pravoslavna Cerkva Kiyivskogo Patriarhatu zdijsnyuvala svoyu diyalnist na osnovi Svyashennogo Pisannya i Svyashennogo Peredannya sobornopravnosti kanoniv i pravil svyatih apostoliv pravil i postanov semi Vselenskih Soboriv pravil i postanov Pomisnih Soboriv i Svyatih Otciv postanov svoyih Pomisnih i Arhiyerejskih Soboriv Svyashennogo Sinodu i Ukaziv Patriarha Kiyivskogo i vsiyeyi Rusi Ukrayini Statutu UPC KP Vishimi organami cerkovnoyi vladi i upravlinnya cerkvoyu buli Pomisnij Sobor Arhiyerejskij Sobor Svyashennij Sinod na choli z Patriarhom Kiyivskim i vsiyeyi Rusi Ukrayini Misceblyustitelem Yeparhialnim organom cerkovnoyi vladi i upravlinnya ye pravlyachij yeparhialnij arhiyerej z Yeparhialnoyu radoyu ta yeparhialnimi zborami Organom parafiyalnogo upravlinnya ye nastoyatel parafiyi z Parafiyalnoyu radoyu i Parafiyalnim zborami Pravo cerkovnogo sudu mayut nad yepiskopom u pershij instanciyi Svyashennij Sinod abo Arhiyerejskij Sobor u ostannij apelyacijnij instanciyi Pomisnij Sobor na choli z Patriarhom nad svyashenikom i diyakonom u pershij instanciyi yeparhialnij arhiyerej z Yeparhialnoyu radoyu u apelyacijnij instanciyi Svyashennij Sinod u viklyuchnih vipadkah za rishennyam Patriarha i Svyashennogo Sinodu sprava mozhe buti podana na rozglyad Arhiyerejskogo Soboru nad inshimi cerkovnosluzhitelyami ta miryanami u pershij instanciyi nastoyatel z Parafiyalnoyu radoyu u apelyacijnij instanciyi yeparhialnij arhiyerej z Yeparhialnoyu radoyu u viklyuchnih vipadkah za rishennyam yeparhialnogo arhiyereya sprava mozhe buti podana na rozglyad Patriarha i Svyashennogo Sinodu Ustanovi UPC Kiyivskogo Patriarhatu Kiyivska patriarhiya na choli z Patriarhom Kiyivskim i vsiyeyi Rusi Ukrayini yeparhialni upravlinnya vikariati parafiyi monastiri duhovni navchalni zakladi bratstva misiyi i zakordonni ustanovi mayut civilnu pravozdatnist pravo yuridichnoyi osobi yaka nabuvayetsya v moment derzhavnoyi reyestraciyi yih statutiv Kiyivska patriarhiya ta sinodalni ustanovi Kiyivska patriarhiya ye centralnoyu ustanovoyu Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Kiyivskogo Patriarhatu yaka ob yednuye Sinodalni strukturi i yakoyu bezposeredno keruye Patriarh Kiyivskij i vsiyeyi Rusi Ukrayini Misceblyustitel vona takozh maye viklyuchne pravo povnovazhno predstavlyati Patriarha Kiyivskogo i vsiyeyi Rusi Ukrayini i Svyashennij Sinod v mezhah svoyeyi diyalnosti ta svoyeyi kompetenciyi Dlya dopomogi Patriarhu Kiyivskomu i vsiyeyi Rusi Ukrayini Misceblyustitelyu v kerivnictvi potochnoyu diyalnistyu Kiyivskoyi patriarhiyi Patriarh Misceblyustitel priznachaye Keruyuchogo spravami Kiyivskoyi patriarhiyi v arhiyerejskomu sani ta viznachaye obsyag jogo obov yazkiv i povnovazhen Finansami Kiyivskoyi patriarhiyi bezposeredno rozporyadzhayetsya Patriarh Kiyivskij i vsiyeyi Rusi Ukrayini vin ukladaye ugodi vid imeni Kiyivskoyi patriarhiyi vidaye doruchennya vidkrivaye rahunki v tomu chisli i valyutni u bankivskih ustanovah Sinodalni ustanovi ye ustanovami UPC KP yaki keruyut zagalno cerkovnimi spravami v mezhah yih kompetenciyi a yih diyalnist viznachayetsya statutami i polozhennyami zatverdzhenimi Patriarhom Kiyivskim i vsiyeyi Rusi Ukrayini Kiyivska patriarhiya i sinodalni ustanovi ye organami vikonavchoyi vladi Patriarha Kiyivskogo i vsiyeyi Rusi Ukrayini i Svyashennogo Sinodu Sinodalni ustanovi stvoryuyutsya reorganizuyutsya abo likviduyutsya za rishennyam Arhiyerejskogo Soboru chi Svyashennogo Sinodu i pidzvitni yim Statuti Kiyivskoyi patriarhiyi i sinodalnih ustanov a takozh zmini ta dopovnennya do nih zatverdzhuyutsya Patriarhom Kiyivskim i vsiyeyi Rusi Ukrayini Sinodalni ustanovi ocholyuyut osobi yakih priznachaye Svyashennij Sinod Kapelani Sinodalnogo upravlinnya vijskovogo duhovenstva razom z golovoyu upravlinnya mitropolitom Ioanom Yaremenko Spisok Sinodalnih ustanov Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Kiyivskogo Patriarhatu Upravlinnya u spravah duhovnoyi osviti Uchbovij komitet Vidavniche upravlinnya Vidavnichij viddil Upravlinnya zovnishnih cerkovnih zv yazkiv Sinodalne upravlinnya vijskovogo duhovenstva SUVD opikuyetsya kapelanami Kiyivskogo patriarhatu Ekonomichne upravlinnya Upravlinnya z duhovnogo vihovannya v miscyah pozbavlennya voli Upravlinnya z pitan blagodijnickoyi diyalnosti i gumanitarnoyi dopomogi Upravlinnya katehizaciyi ta religijnoyi osviti Upravlinnya u spravah molodi Informacijne upravlinnya Yeparhiyi Ukrayinska Pravoslavna Cerkva Kiyivskogo Patriarhatu dilitsya na yeparhiyi miscevi Cerkvi yaki ocholyuyutsya yeparhialnimi arhiyereyami keruyuchimi yeparhiyami i skladayutsya z parafij ob yednanih u blagochinnya dekanati a takozh z monastiriv i duhovnih navchalnih zakladiv bratstv sestrinstv i misij yaki znahodyatsya na teritoriyi danoyi yeparhiyi Yeparhiya utvoryuyetsya reorganizuyetsya i likviduyetsya za rishennyam Svyashennogo Sinodu z nastupnim zatverdzhennyam Arhiyerejskim Soborom Kordoni yeparhiyi viznachayutsya Svyashennim Sinodom vidpovidno do administrativno teritorialnogo podilu oblastej i rajoniv Ukrayini V kozhnij yeparhiyi isnuyut organi yeparhialnogo upravlinnya yaki diyut v mezhah viznachenih kanonami statutom UPC KP ta vlasnim statutom Dlya zadovolennya cerkovnih potreb v yeparhiyah mozhut buti stvoreni neobhidni ustanovi diyalnist yakih viznachayetsya statutami zatverdzhenimi Svyashennim Sinodom Yepiskopat Dokladnishe Spisok yepiskopiv Ukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkvi Kiyivskogo patriarhatu Predstoyatel Patriarh Kiyivskij i vsiyeyi Rusi Ukrayini Filaret Denisenko 4 lyutogo 1962 Div takozh Patriarh Kiyivskij Patriarh Kiyivskij i vsiyeyi Rusi Ukrayini Pravlyachi arhiyereyi Ioasaf Shibayev mitropolit Bilgorodskij i Oboyanskij ekzarh Vserosijskij 19 lyutogo 1995 Filaret Panku mitropolit Faleshtskij i Shidno Moldovskij 31 lipnya 2005 arhiyepiskop Pereyaslavskij i Bilocerkivskij 23 chervnya 2019 yepiskop Harkivskij i Bogoduhivskij 22 chervnya 2019 6 veresnya 2021 yepiskop Sumskij i Ohtirskij keruyuchij Poltavskoyu yeparhiyeyu 15 grudnya 2019 Daniyil Kudibin yepiskop Dniprovskij i Krivorizkij 17 grudnya 2019 yepiskop Hmelnickij i Kam yanec Podilskij 29 grudnya 2019 yepiskop Odeskij i Baltskij 5 sichnya 2020 yepiskop Cherniveckij i Bukovinskij 26 sichnya 2020 yepiskop Hersonskij i Tavrijskij 17 grudnya 2020 Avksentij Marines mitropolit Hersoneskij i Eginskij iz 23 zhovtnya 2021 roku Vikarni arhiyereyi Petro Moskalov yepiskop Valujskij vikarij Bilgorodskoyi yeparhiyi 13 grudnya 2008 Titul Predstoyatelya 20 zhovtnya 2018 roku Sinod UPC KP zatverdiv novij povnij titul Predstoyatelya Cerkvi Povnij titul maye taku formu Svyatijshij i Blazhennijshij im ya Arhiyepiskop i Mitropolit Kiyeva Materi mist Ruskih Galickij Patriarh vsiyeyi Rusi Ukrayini Svyato Uspenskih Kiyevo Pecherskoyi ta Pochayivskoyi Lavr Svyashennoarhimandrit Skorochenij titul maye taku formu Svyatijshij im ya Patriarh Kiyivskij i vsiyeyi Rusi Ukrayini Mova bogosluzhinZgidno zi statutom Cerkvi liturgichnoyu movoyu v yeparhiyah na teritoriyi Ukrayini ye ukrayinska mova Hocha za pobazhannyam nacionalnih menshin u parafiyi mozhe buti vikoristana yihnya nacionalna mova poryad z ukrayinskoyu Ukrayinska mova u bogosluzhinnyah perevazhno vikoristovuyetsya takozh u Nimeckomu dekanati Vikariati UPC KP u SShA i Kanadi Pravoslavnomu vikariati Avstraliyi Patriarshih parafiyah po vsomu svitu zasnovnikami yakih ye ukrayinomovne naselennya U Bilgorodsko Oboyanskij ta Bogorodskij yeparhiyah Rosijska Federaciya vikoristovuyut v osnovnomu cerkovnoslov yansku movu Zokrema j tomu sho parafiyi roztashovuyutsya u regionah de absolyutna bilshist lyudej ne volodiyut ukrayinskoyu movoyu U Vikariati UPC KP u SShA ta Kanadi poryad z ukrayinskoyu movoyu takozh vikoristovuyut anglijsku i yaponsku lishe u Pravoslavnij misiyi svyatogo Yudi u Tokio Predstoyatel cerkviPredstoyatelem Ukrayinskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Kiyivskogo Patriarhatu buv Svyatijshij Patriarh Kiyivskij i vsiyeyi Rusi Ukrayini Predstoyateli UPC KP Volodimir Filaret24 zhovtnya 1993 14 lipnya 1995 22 zhovtnya 1995 15 grudnya 2018 Obrannya Patriarha Kiyivskogo i vsiyeyi Rusi Ukrayini Obrannya Patriarha Kiyivskogo i vsiyeyi Rusi Ukrayini vidbuvalosya na Arhiyerejskomu sobori de tayemnim golosuvannyam visuvalisya tri kandidaturi yaki podavalisya na rozglyad Pomisnomu Soboru z usih zaproponovanih dlya rozglyadu Arhiyerejskim soborom kandidatur visunutimi na Pomisnij Sobor vvazhayutsya pershih tri yaki pid chas tayemnogo golosuvannya nabrali vidnosnu bilshist golosiv u razi yaksho u pidsumku golosuvannya tretij i chetvertij za kilkistyu golosiv kandidati zaproponovani dlya rozglyadu Arhiyerejskim soborom nabrali odnakovu kilkist golosiv sho daye yim pravo vvazhatisya visunutimi na Pomisnomu Sobori po cih dvoh kandidatah vidbuvayetsya povtorne golosuvannya i visunutim vvazhayetsya toj z nih hto nabere vidnosnu bilshist golosiv okrim visunutih Arhiyerejskim soborom troh kandidativ Pomisnij sobor na svoyemu zasidanni mozhe visunuti inshih kandidativ yaksho pid chas vidkritogo golosuvannya voni naberut pidtrimku ne menshe 1 5 vid chisla chleniv Pomisnogo soboru v tomu chisli ne menshe 10 arhiyereyiv chleniv Pomisnogo soboru yaksho visunutij kandidatom ogolosit pro samovidvid vin perestaye buti kandidatom tayemne golosuvannya za visunutih na Patriarha kandidativ vidbuvayetsya na zasidanni Pomisnogo soboru dlya chogo ogoloshuyetsya pererva na chas golosuvannya misce ta forma provedennya golosuvannya viznachayutsya Pomisnim soborom obranim Patriarhom Kiyivskim i vsiyeyi Rusi Ukrayini ye toj z visunutih kandidativ yakij za pidsumkami tayemnogo golosuvannya nabrav bilshe polovini golosiv chleniv Pomisnogo soboru u razi yaksho za pidsumkami tayemnogo golosuvannya nihto z visunutih kandidativ ne nabrav bilshe polovini golosiv chleniv Pomisnogo soboru provoditsya povtorne tayemne golosuvannya po dvoh kandidaturah yaki nabrali vidnosnu bilshist golosiv pislya provedennya povtornogo tayemnogo golosuvannya obranim Patriarhom Kiyivskim i vsiyeyi Rusi Ukrayini ye toj z dvoh kandidativ yakij za pidsumkami takogo golosuvannya nabrav vidnosnu bilshist golosiv chleniv Pomisnogo Soboru Kolishni YeparhiyiBilgorodska yeparhiya Odesko Baltska yeparhiya Pereyaslavska yeparhiya Poltavska yeparhiya Sumska yeparhiya Shidno Moldovska yeparhiya Harkivska yeparhiya Hersonska yeparhiya Hmelnicka yeparhiya Chernivecka yeparhiya Rosijskij ekzarhat Ukrayinskij pravoslavnij vikariat UPC KP u SShA i Kanadi Na chas likvidaciyi v 2018 roci do skladu UPC KP vhodili 35 yeparhij Vinnicka yeparhiya Volinska yeparhiya Volodimir Volinska yeparhiya Dnipropetrovska yeparhiya Donecka yeparhiya Drogobicko Sambirska yeparhiya Zhitomirska yeparhiya Zakarpatska yeparhiya Zaporizka yeparhiya Ivano Frankivska yeparhiya Kiyivska yeparhiya Kirovogradska yeparhiya Kicmanska yeparhiya Kolomijska yeparhiya Krimska yeparhiya Luganska yeparhiya Lvivsko Sokalska yeparhiya Mikolayivska yeparhiya Odesko Baltska yeparhiya Pereyaslavska yeparhiya Poltavska yeparhiya Rivnenska yeparhiya Sumska yeparhiya Ternopilska yeparhiya Ternopilsko Terebovlyanska yeparhiya Harkivska yeparhiya Hersonska yeparhiya Hmelnicka yeparhiya Cherkaska yeparhiya Chernivecka yeparhiya Chernigivska yeparhiya Bilgorodska yeparhiya Bogorodska yeparhiya Parizka yeparhiya Shidno Moldovska yeparhiya a takozh Ukrayinskij pravoslavnij vikariat UPC KP u SShA i Kanadi Yevropejskij ekzarhat Rosijskij ekzarhatReligijni gromadiChiselnist religijnih gromad za administrativno teritorialnimi odinicyami Ukrayini stanom na 2004 j 2017 roku bez urahuvannya teritoriyi okupovanogo Krimu j vidsotok zbilshennya kilkosti gromad Administrativno teritorialna odinicya Religijni organizaciyi UPC KP Zrostannya religijnih organizacij 2004 rik 2017 rikVinnicka oblast 178 285 60 1Volinska oblast 248 403 62 5Dnipropetrovska oblast 75 177 136Donecka oblast 80 134 67 5Zhitomirska oblast 169 247 46 2Zakarpatska oblast 18 56 211 1Zaporizka oblast 89 122 37 1Ivano Frankivska oblast 273 328 20 2Kiyivska oblast 288 427 48 3misto Kiyiv 109 161 47 7Kirovogradska oblast 43 89 107Luganska oblast 18 34 88 9Lvivska oblast 413 504 22 1Mikolayivska oblast 116 148 27 4Odeska oblast 78 130 66 7Poltavska oblast 127 200 57 5Rivnenska oblast 280 360 28 6Sumska oblast 63 148 134 9Ternopilska oblast 210 365 73 8Harkivska oblast 15 33 120Hersonska oblast 55 98 78 2Hmelnicka oblast 177 259 46 3Cherkaska oblast 101 231 128 7Chernivecka oblast 138 181 31 2Chernigivska oblast 81 144 77 8Razom 3327 5264 58 2Statistika Data Yeparhij Parafij Monastiriv Chenciv i chernic Misij Bratstv Navch zakladiv Sluhachiv v nih Svyashennosluzhiteliv Nedilnih shkil Periodichnih vidan1997 1499 15 47 12 1072 1273 3681998 1880 16 68 11 8 12 1427 1561 4591999 2261 17 88 13 1324 1743 5062000 2471 17 87 15 1649 1978 7042001 2760 22 113 18 16 1799 2182 7482002 3010 28 131 22 15 1581 2443 8232003 3186 31 128 21 17 1656 2514 881 252004 3352 34 185 23 16 1481 2588 1086 252005 31 3484 36 198 24 8 16 1352 2693 10922006 31 3685 36 198 24 8 16 1260 2816 1153 322007 31 3824 43 165 26 8 16 1162 2867 1174 352008 31 3963 44 136 26 9 16 1104 2940 1232 352009 31 4093 45 130 26 9 16 1118 2993 1234 362010 34 4251 45 137 27 11 16 911 3041 1257 372011 34 4371 48 147 27 11 16 1020 3021 1248 382012 34 4455 49 175 27 12 16 1106 3088 1294 362013 34 4536 59 181 27 12 16 1073 3141 1324 362014 34 4661 60 188 28 12 18 1574 3132 1461 352015 34 4738 62 221 26 11 18 1717 3230 1516 352016 34 4921 67 211 25 12 18 1230 3332 1174 502017 34 5114 60 219 25 12 18 1259 3479 1349 482018 35 5167 62 216 24 12 18 1318 3640 1389 512019 34 5363 63 230 24 12 18 1324 3737 1406 50Duhovni navchalni zakladi na 2018 rik Mihajlivskij Zolotoverhij monastir Kiyivska yeparhiya Kiyivska pravoslavna bogoslovska akademiya Lvivska pravoslavna bogoslovska akademiya Volinska pravoslavna bogoslovska akademiya Rivnenska duhovna seminariya Ivano Frankivskij bogoslovskij institut Ternopilska duhovna seminariyaInformacijna politikaPeriodichni drukovani vidannya Pravoslavnij visnik zhurnal oficijne drukovane vidannya UPC Kiyivskogo Patriarhatu z 1992 Vidayetsya Informacijnim upravlinnyam Kiyivskoyi Patriarhiyi Informacijnij byuleten UPC Kiyivskogo Patriarhatu shomisyachnij byuleten Vidayetsya vidavnichim viddilom UPC Kiyivskogo Patriarhatu Cerkva info oficijnij vebsajt UPC KP Oficijnim vebsajtom UPC KP ye portal Cerkva info Sajt pidtrimuyetsya Informacijnim upravlinnyam UPC KP Sered golovnih rozdiliv informaciya pro Patriarha biografiya propovidi poslannya interv yu statti ta dopovidi Predstoyatelya pro vlasne Cerkvu korotka istoriya Statut pro upravlinnya kanonichne polozhennya vidomosti pro pravlyachih i vikarnih arhiyereyiv spochilih yepiskopiv postanovi Pomisnih Soboriv Arhiyerejskih Soboriv Svyashennogo Sinodu informaciyu pro Sinodalni ustanovi i navchalni zakladi Kiyivskogo patriarhatu yiyi Yeparhiyi istoriyu ta ofcijni adresi cerkovnij kalendar na potochnij rik duhovni chitannya zhitiya svyatih propovidi statti dajdzhest ZMI Portal mistit takozh standartni rozdili Novini Publikaciyi Foto video j audioarhiv posilannya na sajti Kiyivskogo Patriarhatu ta Pomisnih Pravoslavnih Cerkov Stavlennya cerkvi do protistoyannya v Ukrayini 18 21 lyutogo 2014 roku20 lyutogo 2014 roku Sinod UPC KP uhvaliv rishennya pro pripinennya pominannya vladi pid chas bogosluzhin Vrahovuyuchi sho derzhavnoyu vladoyu ne buli pochuti neodnorazovi zakliki cerkvi do neyi ne zastosovuvati zbroyu proti narodu yakij obrav vladu dlya sluzhinnya sobi ta Ukrayini a ne dlya vchinennya nasilstva i vbivstv pripiniti z 20 lyutogo 2014 roku pominannya vladi pid chas bogosluzhin Usi svyasheniki do nastupnogo rishennya Sinodu mayut molitis za Bogom berezhenu Ukrayinu nashu i ukrayinskij narod bez zgaduvannya vladi PrimitkiReligijni organizaciyi v Ukrayini stanom na 1 sichnya 2019 r https risu org ua Religijno informacijna sluzhba Ukrayini Procitovano 18 kvitnya 2019 45 opitanih ukrayinciv vidnosyat sebe do UPC KP 17 do UPC MP Religiya v Ukrayini Vera i religiya Filosofiya i religiya v Ukraine www religion in ua ros Procitovano 18 veresnya 2018 Kiyivska patriarhiya Ukrayinskoyi pravoslavnoyi cerkvi Kiyivskogo patriarhatu YouControl 22894788 originalu za 16 lyutogo 2022 Procitovano 6 listopada 2023 Zgidno z danimi Vseukrayinskogo sociologichnogo opituvannya naselennya Ukrayini provedenogo Fondom Demokratichni iniciativi ta firmoyu Yukrejnian sociolodzhi servis 22 listopada 6 grudnya 2011 roku najpopulyarnishoyu religijnoyu konfesiyeyu v Ukrayini ye Ukrayinska Pravoslavna Cerkva Kiyivskogo Patriarhatu Vitalij Chervonenko Artem Danilchenko Filaret zibrav sobor dlya vidnovlennya Kiyivskogo patriarhatu hto prijshov Bi Bi Si Ukrayina 20 06 2019 V I Petrushko Avtokefalistkie raskoly na Ukraine v postsovetskij period 1989 1997 8 chervnya 2017 u Wayback Machine Arhiv originalu za 1 listopada 2005 Procitovano 12 chervnya 2007 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 17 serpnya 2011 Procitovano 3 bereznya 2011 Pered SOBORnistyu Ukrayinska Pravoslavna Cerkva Kiyivskij Patriarhat Ukrayina Moloda Pered SOBORnistyu Cerkva sogodni Ukrayinska Pravoslavna Cerkva Kiyivskij Patriarhat OSOBLIVOSTI RELIGIJNOGO I CERKOVNO RELIGIJNOGO SAMOVIZNAChENNYa UKRAYiNSKIH GROMADYaN TENDENCIYi 2010 2018rr informacijni materiali PDF http razumkov org ua ukrayinskoyu Centr Razumkova spilno z Predstavnictvom Fondu Konrada Adenauera v Ukrayini Procitovano 10 05 2018 Arhiv originalu za 30 veresnya 2007 Procitovano 13 veresnya 2007 http old risu org ua ukr resourses otherresourses informzvit 8 veresnya 2014 u Wayback Machine Dani derzhavnogo komitetu u spravah nacionalnostej ta religij stanom na 1 sichnya 2009 roku html Opituvannya provedene Kiyivskim mizhnarodnim institutom sociologiyi iz 11 15 lipnya Interv yu Svyatijshogo Patriarha Filareta tizhneviku Tizhden VID UPC MP DO UPC KP INTERAKTIVNA KARTA PEREHODIV https risu org ua Religijno informacijna sluzhba Ukrayini 11 grudnya 2015 Procitovano 24 zhovtnya 2017 Gromadski aktivisti stvorili interaktivnu kartu perehodu gromad z cerkovnoyi yurisdikciyi UPC MP pid yurisdikciyu UPC KP https realno te ua Realno 13 bereznya 2017 Procitovano 24 zhovtnya 2017 Ne pogodimosya piti pid vladu Moskvi rechnik UPC KP Vselenskij Patriarhat pochinaye proceduri neobhidni dlya nadannya avtokefaliyi Ukrayinskij Pravoslavnij Cerkvi DW ukr Procitovano 7 travnya 2018 Irina Polishuk 5 veresnya 2019 Sud prizupiniv likvidaciyu UPC KP sho ce oznachaye ta yaki budut naslidki 24 Kanal Procitovano 7 listopada 2019 Apelyacijnij sud dozvoliv likviduvati UPC KP https risu org ua Religijno informacijna sluzhba Ukrayini 11 listopada 2019 Procitovano 11 listopada 2019 Epifanij povidomiv pro yuridichne pripinennya UPC KP ta UAPC Radio Svoboda ukr Procitovano 14 grudnya 2019 Filaret zayaviv pro vidnovlennya UPC KP www ukrinform ua ukr Procitovano 26 sichnya 2020 Zayava Pres sluzhbi Kiyivskoyi Mitropoliyi Pravoslavnoyi Cerkvi Ukrayini shodo zboriv provedenih u Volodimirskomu sobori m Kiyeva PCU ukr 20 chervnya 2019 Procitovano 26 sichnya 2020 Shodo antikanonichnih dij Pochesnogo Patriarha Filareta i jogo otochennya PCU ukr 28 grudnya 2019 Procitovano 26 sichnya 2020 Postanovi Arhiyerejskogo Soboru UPC KP vid 21 chervnya 2020 r Ukrayinska Pravoslavna Cerkva Kiyivskij Patriarhat ukr Procitovano 1 lipnya 2020 Vizit Patriarha Kievskogo Filareta v Chernigov kanonizaciya prp Merkuriya Kanonizaciya svyatih Rusi Ukrayini Nasha Parafiya parafia org ua Procitovano 17 veresnya 2018 Priznacheno golovu Upravlinnya u spravah kapelanstva i vzayemodiyi z Ministerstvom oboroni MVS ta inshimi vijskovih formuvan Ukrayini golovoyu Upravlinnya priznachayetsya nastoyatel Svyato Duhivskoyi parafiyi u Dniprovskomu rajoni m Kiyeva protoiyerej Oleksandr Verba 01 08 2023 Dzherelo YePISKOPAT UKRAYiNSKOYi PRAVOSLAVNOYi CERKVI KIYiVSKOGO PATRIARHATU www cerkva info Arhiv originalu za 24 veresnya 2018 Procitovano 22 veresnya 2018 Tochnij bez odrukiv titul div napr u Statuti UPC KP ta na storinci Patriarha UPC KP Dali u povidomlenni RISU plutanina ta odruki Svyatijshij Svyatishij Blazhennijshij Blazhennishij Sinod UPC KP zatverdiv novij povnij titul Predstoyatelya Cerkvi https risu org ua Religijno informacijna sluzhba Ukrayini 20 zhovtnya 2018 Procitovano 20 zhovtnya 2018 Demchenko Ya A Kornus O G Regionalni osoblivosti rozmishennya religijnih gromad UPC KP v Ukrayini PDF Oficijni dani Derzhavnogo komitetu departamentu Ukrayini u spravah religij http www cerkva info Arhiv originalu za 27 lyutogo 2014 Procitovano 20 lyutogo 2014 DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ukrayinska pravoslavna cerkva Kiyivskogo patriarhatu Kiyivskij patriarhat pomisna ukrayinska pravoslavna cerkva Istoriko kanonichna deklaraciya Kiyiv Vidavnichij viddil UPC KP 2007 168 stor Naklad 50 000 prim PosilannyaKiyivskij patriarhat u socialnih merezhahKiyivskij patriarhat na sajti FacebookKiyivskij patriarhat na sajti TwitterKiyivskij patriarhat na sajti YouTubeOficijnij sajt UPC KP Ukrayinske Pravoslav ya vidkrite informacijno analitichne vidannya Ukrayinske Pravoslav ya stari problemi u novomu storichchi Dzerkalo tizhnya Nezalezhna derzhava nezalezhna Cerkva Gazeta Den Deklaraciya Kiyivskogo patriarhatu Gazeta Den Zustrich u Vselenskij Patriarhiyi Koli Moskovskij patriarhat vimre v Ukrayini Koli Bog staye zbroyeyu Pravozahisniki zibrali fakti religijnih peresliduvan na okupovanomu Donbasi Ukrayina Vid UPC MP do UPC KP V Ukrayini vijshla z druku broshura pro te yak zakonno perejti pravoslavnij gromadi z UPC MP v UPC KP https antikor com ua Antikor 13 sichnya 2016 Procitovano 27 zhovtnya 2017 neavtoritetne dzherelo