Ґандгарви (санскр. गन्धर्व, gandharva IAST, «запашний») — клас напівбогів в індуїзмі. Ґандгарви описуються в «Магабгараті», «Рамаяні» і Пуранах як чоловіки або коханці апсар, як співаки і музиканти, які тішать девів. Ґандгарви дали назву староіндійській теорії музики («Ґандгарва-веда») і одному з видів шлюбу (шлюб ґандгарва — добровільний союз дівчини й хлопця без схвалення батьків). В епосі вони також виступають і як воїни, озброєні луками, які іноді можуть бути ворожі людям.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUxTDBGd2MyRnlZVjlIWVc1a2FHRnlkbUZmUkdGdVkyVnlYMUJsWkdWemRHRnNYMVJ5WVY5TGFXVjFMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFCY0hOaGNtRmZSMkZ1WkdoaGNuWmhYMFJoYm1ObGNsOVFaV1JsYzNSaGJGOVVjbUZmUzJsbGRTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Ця міфологія можливо сходить до загальноіндоєвропейської епохи, про що свідчать паралелі в міфологіях інших індоєвропейських народів (наприклад, памірські , грецькі кентаври). У «Рігведі» згадується тільки один ґандгарва — хранитель соми, іноді ототожнюється з сомою, чоловік "жінки вод" (апсари); від нього і апсар народжуються першопредки людей — близнюки Яма і Ямі. Ґандгарва перебуває у верхньому небі, асоціюється з сонцем і сонячним світлом. Іноді він виступає як демон, ворожий Індрі. У «Атхарваведі» число ґандгарвів дається як декількох тисяч, вони — шкідливі духи повітря, лісів та вод. У «Шатапатха-брахмані» ґандгарви викрадають у богів сому, але змушені повернути її, спокушені богинею .
Різна трактується походження ґандгарвів: згідно з «Вішну-пураною», вони виникли з тіла Брахми, коли одного разу він співав; «Харівамша» називає їх батьком — онука Брахми ріші Кашьяпу, а їх матерями — дочок Дакші (Муні, , Капіла і ). Пурани та епос згадують багатьох царів ґандгарвів, серед яких найзначніші , Сурьяварчас, Вішвавасу і ріші Нарада. Також часто згадуються ґандгарви Тумбуру і Чітрасена. Під час царювання Вішвавасу, за пуранами, виникла ворожнеча між ґандгарвами і нагами: спочатку ґандгарви проникли в підземне царство нагів і відняли у них їхні скарби, потім нагам за допомогою Вішну вдалося прогнати ґандгарвів і повернути свої багатства. Велику роль у міфології ґандгарвів грають коні. Ґандгарви возять бога Куберу, будучи при цьому наполовину кіньми, наполовину птахами. Царі ґандгарвів наводять як подарунків коней; в епосі часто говориться про країну ґандгарвів (Ґандгарва-Дешан), що славиться кіньми. Ця місцевість ототожнюється багатьма істориками з Ґандгари (Ґандгара-Дешан), яка була прославленим центром конярства.
Є ґандгарви жіночого роду — красиві й гармонійні ґандгарви, очолювані абстрактною Ґандгарвою або прародителькою коней.
Примітки
- Голоси Стародавньої Індії: Антологія давньоіндійської літератури. К.: Дніпро. 1982.
- Пандей Р. Б ' '. Давньоіндійські домашні обряди (звичаї). — М.: Вища школа, 1990. — С. 319.
- Індуїзм. Джайнізм. Сіхізм / Під общ.ред. М. Ф. Альбеділь і А. М. Дубянський. — М.: Республіка, 1996. — С. 142. — .
- Міфи народів світу / Ред. . — М.: Радянська енциклопедія, 1991. — Т. 1, с. 264.
- Hopkins E. W.Epic mythology. — Strassburg: K. J. Trubner, 1915. — P. 153. — .
- Махабхарата. Книга друга. Сабхапарва (Книга про збори) / Пер. з санскр. і коммент. . — Л.: Наука, 1962. — С. 98.
- Махабхарата. Книга друга. Сабхапарва (Книга про збори) / Пер. з санскр. і коммент. В. І. Кальянова. — Л.: Наука, 1962. — С. 110.
- «Махабхарата» як історичне джерело (до характеристики епічного історизму) // Народи Азії та Африки. 1982. № 5. — С. 60.
Посилання
- Кентавр ~ гандгарва ~ дракон ~ ведмідь: до еволюції одного міфологічного образу в Північній Євразії [ 10 квітня 2011 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Gandgarvi sanskr गन धर व gandharvaIAST zapashnij klas napivbogiv v induyizmi Gandgarvi opisuyutsya v Magabgarati Ramayani i Puranah yak choloviki abo kohanci apsar yak spivaki i muzikanti yaki tishat deviv Gandgarvi dali nazvu staroindijskij teoriyi muziki Gandgarva veda i odnomu z vidiv shlyubu shlyub gandgarva dobrovilnij soyuz divchini j hlopcya bez shvalennya batkiv V eposi voni takozh vistupayut i yak voyini ozbroyeni lukami yaki inodi mozhut buti vorozhi lyudyam Gandgarva pravoruch z Apsaroyu X stolittya Cham V yetnam Cya mifologiya mozhlivo shodit do zagalnoindoyevropejskoyi epohi pro sho svidchat paraleli v mifologiyah inshih indoyevropejskih narodiv napriklad pamirski grecki kentavri U Rigvedi zgaduyetsya tilki odin gandgarva hranitel somi inodi ototozhnyuyetsya z somoyu cholovik zhinki vod apsari vid nogo i apsar narodzhuyutsya pershopredki lyudej bliznyuki Yama i Yami Gandgarva perebuvaye u verhnomu nebi asociyuyetsya z soncem i sonyachnim svitlom Inodi vin vistupaye yak demon vorozhij Indri U Atharvavedi chislo gandgarviv dayetsya yak dekilkoh tisyach voni shkidlivi duhi povitrya lisiv ta vod U Shatapatha brahmani gandgarvi vikradayut u bogiv somu ale zmusheni povernuti yiyi spokusheni bogineyu Rizna traktuyetsya pohodzhennya gandgarviv zgidno z Vishnu puranoyu voni vinikli z tila Brahmi koli odnogo razu vin spivav Harivamsha nazivaye yih batkom onuka Brahmi rishi Kashyapu a yih materyami dochok Dakshi Muni Kapila i Purani ta epos zgaduyut bagatoh cariv gandgarviv sered yakih najznachnishi Suryavarchas Vishvavasu i rishi Narada Takozh chasto zgaduyutsya gandgarvi Tumburu i Chitrasena Pid chas caryuvannya Vishvavasu za puranami vinikla vorozhnecha mizh gandgarvami i nagami spochatku gandgarvi pronikli v pidzemne carstvo nagiv i vidnyali u nih yihni skarbi potim nagam za dopomogoyu Vishnu vdalosya prognati gandgarviv i povernuti svoyi bagatstva Veliku rol u mifologiyi gandgarviv grayut koni Gandgarvi vozyat boga Kuberu buduchi pri comu napolovinu kinmi napolovinu ptahami Cari gandgarviv navodyat yak podarunkiv konej v eposi chasto govoritsya pro krayinu gandgarviv Gandgarva Deshan sho slavitsya kinmi Cya miscevist ototozhnyuyetsya bagatma istorikami z Gandgari Gandgara Deshan yaka bula proslavlenim centrom konyarstva Ye gandgarvi zhinochogo rodu krasivi j garmonijni gandgarvi ocholyuvani abstraktnoyu Gandgarvoyu abo praroditelkoyu konej PrimitkiGolosi Starodavnoyi Indiyi Antologiya davnoindijskoyi literaturi K Dnipro 1982 Pandej R B Davnoindijski domashni obryadi zvichayi M Visha shkola 1990 S 319 Induyizm Dzhajnizm Sihizm Pid obsh red M F Albedil i A M Dubyanskij M Respublika 1996 S 142 ISBN 5 250 02557 9 Mifi narodiv svitu Red M Radyanska enciklopediya 1991 T 1 s 264 Hopkins E W Epic mythology Strassburg K J Trubner 1915 P 153 ISBN 0 548 71855 5 Mahabharata Kniga druga Sabhaparva Kniga pro zbori Per z sanskr i komment L Nauka 1962 S 98 Mahabharata Kniga druga Sabhaparva Kniga pro zbori Per z sanskr i komment V I Kalyanova L Nauka 1962 S 110 Mahabharata yak istorichne dzherelo do harakteristiki epichnogo istorizmu Narodi Aziyi ta Afriki 1982 5 S 60 PosilannyaKentavr gandgarva drakon vedmid do evolyuciyi odnogo mifologichnogo obrazu v Pivnichnij Yevraziyi 10 kvitnya 2011 u Wayback Machine