Мечеть Каріє (тур. Kariye Camii), більш відома як Церква Хора (повна назва — Церква Христа Спасителя в Полях; грец. ἡ Ἐκκλησία του Ἅγιου Σωτῆρος ἐν τῃ Χώρᾳ) — мечеть у районі Фатіх у Стамбулі, Туреччина. До 1511 року — славнозвісна монастирська церква доби останніх століть існування Візантійської імперії. У 1945–2020 роках використовувалася як музей. Завдяки архітектурному стилю, а також добре збереженим мозаїкам і фрескам, входить до переліку об'єктів Світової спадщини ЮНЕСКО. Перетворена на мечеть у 2024 році.
Хора | |
---|---|
![]() | |
41°01′51″ пн. ш. 28°56′21″ сх. д. / 41.0311110000277779° пн. ш. 28.93916700002777986° сх. д.Координати: 41°01′51″ пн. ш. 28°56′21″ сх. д. / 41.0311110000277779° пн. ш. 28.93916700002777986° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Розташування | Фатіх |
Тип | церква мечеть (16 століття) музей (1948) і мечеть (2020) |
Стиль | Архітектура Візантійської імперії |
Дата заснування | 11 століття |
![]() Хора Хора (Туреччина) | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0yTDBOb2IzSmhYME5vZFhKamFGOURiMjV6ZEdGdWRHbHViM0JzWlY4eU1EQTNYM0JoYm05eVlXMWhYekF3TXk1cWNHY3ZNekF3Y0hndFEyaHZjbUZmUTJoMWNtTm9YME52Ym5OMFlXNTBhVzV2Y0d4bFh6SXdNRGRmY0dGdWIzSmhiV0ZmTURBekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Історія
Церква виникла на цьому місці у IV столітті. Вона опинилась у полі поза фортечними мурами, зведеними за наказом імператора Костянтина Великого. Розташування у полі й спричинило народну назву Хора. За часів імператора Феодосія II фортечні мури пересунули на захід, церква опинилась у межах міста на південь від затоки Золотого Рогу, але її традиційна назва збереглася.
Збережена церква була вибудована у 1077–1081 рр. за сприяння Марії Дука, тещі візантійського імператора Олексія Комніна. Через 50 років склепіння церкви впали, що могло бути наслідком прорахунків при будівництві та чергового землетрусу. Церкву відновили коштом молодшого сина імператора Олексія.
Меценат Теодор Метохіт
Теодор Метохіт походив з родини архідиякона Іоанна Метохіта, мав чудову освіту і сам був палким прихильником союзу католицької та православної церков. Освіта і багатство наблизили його до імператорського двору. Він зробив добру адміністративну кар'єру і став радником імператора, сенатором та його скарбничим.
Теодор Метохіт належав до багатіїв Константинополя, що дозволило йому стати патроном і ктитором церкви Хора на заході столиці. Але часи змінились. Якщо у XI–XII століттях Візантійська імперія була розквіті, то на початку XIV століття імперія переживала скрутні часи. Держава перебувала у економічній кризі, а будівництво палаців і церков надзвичайно скоротилося. Нових церков майже не будували, обмежувались невеликими прибудовами для їх збільшення.
Участь Теодора Метохіта обмежилась фінансуванням створення нового декору у двох нартексах церкви Хора у 1315–1321 роках. Не збережено відомостей про майстрів, що виконали нові мозаїчні панно на стінах і стелях церкви Хора. Але надзвичайно вартісний художній рівень нових фресок у вівтарі та мозаїк нартексів свідчить про те, що тут працювали столичні художники.
Обидва притвори не належали до найбільших приміщень церкви. На той час вона мала шість куполів, три з котрих були розташовані у нартексах. Саме в цих приміщеннях і збережена найбільша частина мозаїк, створених у 1315–1321 роках. Поле діяльності художників в церкві Хора було досить обмеженим. Мозаїки були створені на окремих панно стін, на арках та у люнетах, на склепіннях та у куполах на вузьких проміжках між ребрами склепінь.
Сюжети цілком впізнавані, відомі за іншими храмовими спорудами. Дослідження сюжетів довели, що були використані як канонічні, так і апокрифічні джерела, що зробило комплекс мозаїк унікальною пам'яткою початку XIV століття.
Наприкінці життя при новому імператорі літній Теодор Метохіт впав у немилість і перебував у засланні. Потім йому дозволили повернутися до столиці, він доживав вік простим ченцем у монастирі, де на його кошти колись створили коштовні мозаїки в церкві Хора.
Плани церкви Хора
- Первісний план церкви Христа Спасителя без бічних добудов
- Церква Хора з бічними добудовами і двома притворами та контрфорсом зі сходу
- Контрфорс зі сходу церкви Хора
- Церква Хора, повздовжний розріз
Церква в добу Османської імперії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3TDBac2FXTnJjbDh0WHlWRk1pVTRNQ1ZCTm5SeWFXRnNjMkZ1WkdWeWNtOXljMTh0WDB0aGNtbDVaVjl0YjNOeGRXVWxNa05mUTI5dWMzUmhiblJwYm05d2JHVWxNa05mVkhWeWEyVjVKVEpEWDJOaExsOHhPVEE0TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxR2JHbGphM0pmTFY4bFJUSWxPREFsUVRaMGNtbGhiSE5oYm1SbGNuSnZjbk5mTFY5TFlYSnBlV1ZmYlc5emNYVmxKVEpEWDBOdmJuTjBZVzUwYVc1dmNHeGxKVEpEWDFSMWNtdGxlU1V5UTE5allTNWZNVGt3T0M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Як і більшість незруйнованих церков зниклої Візантії, монастирська церква Хора після завоювання Константинополя турками-османами була перетворена на мечеть. Невдоволення мусульман викликали численні мозаїчні зображення з фігурами православних святих і людей, заборонені в ортодоксальному мусульманстві. Мозаїки руйнувались під час частих тут землетрусів, але їх все одно було забагато.
Володарі мечеті пішли найпростішим шляхом: вони не збивали мозаїки, а нейтралізували зображення, вкривши їх шаром тиньку. Мимоволі мозаїки візуально зникли, законсервовані під шаром тиньку на декілька століть.
Церква як музей
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZrTDBOb2IzSmhYMk5oYldscFgwbHpkR0Z1WW5Wc1h5MWZNREV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVOb2IzSmhYMk5oYldscFgwbHpkR0Z1WW5Wc1h5MWZNREV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Наприкінці 1940-х років за ініціативою науковців зі Сполучених Штатів у ще візантійській споруді розпочали реставраційні роботи під керівництвом Томаса Вітмора (Thomas Whittemore, 1871—1950) та Пола Андервуда з Візантійського інституту Америки, розташованого у Думбартон-Оксі. Шар тиньку з мозаїк і фресок зняли, а зображення промили. Пошкоджені і збиті частини мозаїк не відновлювали, а лише доповнили тиньком.
1948 року споруду часів Візантії перетворили на музей Каріе (Kariye Müzesi) і відкрили для відвідування у 1958 році.
6 травня 2024 року рішенням президента Туреччина Реджепа Ердогана церкву остаточно перетворено на мечеть.
Мозаїки церкви Хора
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV5TDFSMWNtdGxlU1V5UTE5SmMzUmhibUoxYkNVeVExOURhRzl5WVY5TmRYTmxkVzFmSlRJNFMyRnlhWGxsSlRJNVh5VXlPRE01TkRVd01UQXpOak1sTWprdWFuQm5Mekl3TUhCNExWUjFjbXRsZVNVeVExOUpjM1JoYm1KMWJDVXlRMTlEYUc5eVlWOU5kWE5sZFcxZkpUSTRTMkZ5YVhsbEpUSTVYeVV5T0RNNU5EVXdNVEF6TmpNbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Джерела
- Сказкин С. Д. «История Византии», т 3, М., 1967
- Hans-Georg Beck: Theodoros Metochites. Die Krise des byzantinischen Weltbildes im 14. Jahrhundert. Beck, München 1952 (Zugleich: München, Universität, Habilitations-Schrift, 1949).
- Börje Bydén: Theodore Metochites' Stoicheiosis astronomike and the Study of Natural Philosophy and Mathematics in Early Palaiologan Byzantium (= Studia Graeca et Latina Gothoburgensia. Bd. 66). Acta Universitatis Gothoburgensis, Göteborg 2003, .
- Ihor Ševčenko: Études sur la polémique entre Théodore Métochite et Nicéphore Choumnos. La vie intellectuelle et politique à Byzance sous les premiers Paléologues (= Corpus Bruxellense historiae Byzantinae. Subsidia 3). Éditions de Byzantion, Brüssel 1962 (Löwen, Universität, Dissertation 1949).
- Ihor Ševčenko: Theodore Metochites, the Chora, and the Intellectual Trends of His Time. In: Paul A. Underwood (Hrsg): The Kariye Djami. Band 4: Studies in the Art of the Kariye Djami and Its Intellectual Background (= Bollingen series. Bd. 70). Princeton University Press, Princeton NJ 1975, korrigierte , S. 19-91.
- Eva de Vries-van der Velden: Théodore Métochite. Une réévaluation. Gieben, Amsterdam 1987, (Zugleich: Leiden, Universität, Dissertation, 1987).
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Хора (Стамбул)
Див. також
- NewsRoom. Chora Monastery prepares for first Islamic prayer following completion of its conversion into mosque | Orthodox Times (en). https://orthodoxtimes.com/ (амер.). Процитовано 6 лютого 2024.
- Греція розкритикувала повторне перетворення Туреччиною візантійської церкви на мечеть. Європейська правда (укр.). Процитовано 9 травня 2024.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Hora Mechet Kariye tur Kariye Camii bilsh vidoma yak Cerkva Hora povna nazva Cerkva Hrista Spasitelya v Polyah grec ἡ Ἐkklhsia toy Ἅgioy Swtῆros ἐn tῃ Xwrᾳ mechet u rajoni Fatih u Stambuli Turechchina Do 1511 roku slavnozvisna monastirska cerkva dobi ostannih stolit isnuvannya Vizantijskoyi imperiyi U 1945 2020 rokah vikoristovuvalasya yak muzej Zavdyaki arhitekturnomu stilyu a takozh dobre zberezhenim mozayikam i freskam vhodit do pereliku ob yektiv Svitovoyi spadshini YuNESKO Peretvorena na mechet u 2024 roci Hora41 01 51 pn sh 28 56 21 sh d 41 0311110000277779 pn sh 28 93916700002777986 sh d 41 0311110000277779 28 93916700002777986 Koordinati 41 01 51 pn sh 28 56 21 sh d 41 0311110000277779 pn sh 28 93916700002777986 sh d 41 0311110000277779 28 93916700002777986Krayina TurechchinaRoztashuvannyaFatihTipcerkva mechet 16 stolittya muzej 1948 i mechet 2020 StilArhitektura Vizantijskoyi imperiyiData zasnuvannya11 stolittyaHoraHora Turechchina Mediafajli u VikishovishiMonastirski sporudi zi shoduIstoriyaCerkva vinikla na comu misci u IV stolitti Vona opinilas u poli poza fortechnimi murami zvedenimi za nakazom imperatora Kostyantina Velikogo Roztashuvannya u poli j sprichinilo narodnu nazvu Hora Za chasiv imperatora Feodosiya II fortechni muri peresunuli na zahid cerkva opinilas u mezhah mista na pivden vid zatoki Zolotogo Rogu ale yiyi tradicijna nazva zbereglasya Zberezhena cerkva bula vibudovana u 1077 1081 rr za spriyannya Mariyi Duka teshi vizantijskogo imperatora Oleksiya Komnina Cherez 50 rokiv sklepinnya cerkvi vpali sho moglo buti naslidkom prorahunkiv pri budivnictvi ta chergovogo zemletrusu Cerkvu vidnovili koshtom molodshogo sina imperatora Oleksiya Mecenat Teodor MetohitTeodor Metohit yak ktitor pered prestolom Hrista Mozayika cerkvi Hora XIV st Teodor Metohit pohodiv z rodini arhidiyakona Ioanna Metohita mav chudovu osvitu i sam buv palkim prihilnikom soyuzu katolickoyi ta pravoslavnoyi cerkov Osvita i bagatstvo nablizili jogo do imperatorskogo dvoru Vin zrobiv dobru administrativnu kar yeru i stav radnikom imperatora senatorom ta jogo skarbnichim Teodor Metohit nalezhav do bagatiyiv Konstantinopolya sho dozvolilo jomu stati patronom i ktitorom cerkvi Hora na zahodi stolici Ale chasi zminilis Yaksho u XI XII stolittyah Vizantijska imperiya bula rozkviti to na pochatku XIV stolittya imperiya perezhivala skrutni chasi Derzhava perebuvala u ekonomichnij krizi a budivnictvo palaciv i cerkov nadzvichajno skorotilosya Novih cerkov majzhe ne buduvali obmezhuvalis nevelikimi pribudovami dlya yih zbilshennya Uchast Teodora Metohita obmezhilas finansuvannyam stvorennya novogo dekoru u dvoh narteksah cerkvi Hora u 1315 1321 rokah Ne zberezheno vidomostej pro majstriv sho vikonali novi mozayichni panno na stinah i stelyah cerkvi Hora Ale nadzvichajno vartisnij hudozhnij riven novih fresok u vivtari ta mozayik narteksiv svidchit pro te sho tut pracyuvali stolichni hudozhniki Obidva pritvori ne nalezhali do najbilshih primishen cerkvi Na toj chas vona mala shist kupoliv tri z kotrih buli roztashovani u narteksah Same v cih primishennyah i zberezhena najbilsha chastina mozayik stvorenih u 1315 1321 rokah Pole diyalnosti hudozhnikiv v cerkvi Hora bulo dosit obmezhenim Mozayiki buli stvoreni na okremih panno stin na arkah ta u lyunetah na sklepinnyah ta u kupolah na vuzkih promizhkah mizh rebrami sklepin Syuzheti cilkom vpiznavani vidomi za inshimi hramovimi sporudami Doslidzhennya syuzhetiv doveli sho buli vikoristani yak kanonichni tak i apokrifichni dzherela sho zrobilo kompleks mozayik unikalnoyu pam yatkoyu pochatku XIV stolittya Naprikinci zhittya pri novomu imperatori litnij Teodor Metohit vpav u nemilist i perebuvav u zaslanni Potim jomu dozvolili povernutisya do stolici vin dozhivav vik prostim chencem u monastiri de na jogo koshti kolis stvorili koshtovni mozayiki v cerkvi Hora Plani cerkvi HoraPervisnij plan cerkvi Hrista Spasitelya bez bichnih dobudov Cerkva Hora z bichnimi dobudovami i dvoma pritvorami ta kontrforsom zi shodu Kontrfors zi shodu cerkvi Hora Cerkva Hora povzdovzhnij rozrizCerkva v dobu Osmanskoyi imperiyiKolishnya cerkva Hora peretvorena na mechet Karie foto 1908 roku Yak i bilshist nezrujnovanih cerkov znikloyi Vizantiyi monastirska cerkva Hora pislya zavoyuvannya Konstantinopolya turkami osmanami bula peretvorena na mechet Nevdovolennya musulman viklikali chislenni mozayichni zobrazhennya z figurami pravoslavnih svyatih i lyudej zaboroneni v ortodoksalnomu musulmanstvi Mozayiki rujnuvalis pid chas chastih tut zemletrusiv ale yih vse odno bulo zabagato Volodari mecheti pishli najprostishim shlyahom voni ne zbivali mozayiki a nejtralizuvali zobrazhennya vkrivshi yih sharom tinku Mimovoli mozayiki vizualno znikli zakonservovani pid sharom tinku na dekilka stolit Cerkva yak muzejKolishnya cerkva Hora yak muzej foto 2005 roku Naprikinci 1940 h rokiv za iniciativoyu naukovciv zi Spoluchenih Shtativ u she vizantijskij sporudi rozpochali restavracijni roboti pid kerivnictvom Tomasa Vitmora Thomas Whittemore 1871 1950 ta Pola Andervuda z Vizantijskogo institutu Ameriki roztashovanogo u Dumbarton Oksi Shar tinku z mozayik i fresok znyali a zobrazhennya promili Poshkodzheni i zbiti chastini mozayik ne vidnovlyuvali a lishe dopovnili tinkom 1948 roku sporudu chasiv Vizantiyi peretvorili na muzej Karie Kariye Muzesi i vidkrili dlya vidviduvannya u 1958 roci 6 travnya 2024 roku rishennyam prezidenta Turechchina Redzhepa Erdogana cerkvu ostatochno peretvoreno na mechet Mozayiki cerkvi HoraDzherelaSkazkin S D Istoriya Vizantii t 3 M 1967 Hans Georg Beck Theodoros Metochites Die Krise des byzantinischen Weltbildes im 14 Jahrhundert Beck Munchen 1952 Zugleich Munchen Universitat Habilitations Schrift 1949 Borje Byden Theodore Metochites Stoicheiosis astronomike and the Study of Natural Philosophy and Mathematics in Early Palaiologan Byzantium Studia Graeca et Latina Gothoburgensia Bd 66 Acta Universitatis Gothoburgensis Goteborg 2003 ISBN 91 7346 459 7 Ihor Sevcenko Etudes sur la polemique entre Theodore Metochite et Nicephore Choumnos La vie intellectuelle et politique a Byzance sous les premiers Paleologues Corpus Bruxellense historiae Byzantinae Subsidia 3 Editions de Byzantion Brussel 1962 Lowen Universitat Dissertation 1949 Ihor Sevcenko Theodore Metochites the Chora and the Intellectual Trends of His Time In Paul A Underwood Hrsg The Kariye Djami Band 4 Studies in the Art of the Kariye Djami and Its Intellectual Background Bollingen series Bd 70 Princeton University Press Princeton NJ 1975 korrigierte ISBN 0 691 99778 0 S 19 91 Eva de Vries van der Velden Theodore Metochite Une reevaluation Gieben Amsterdam 1987 ISBN 90 70265 58 3 Zugleich Leiden Universitat Dissertation 1987 PosilannyaPortal Mistectvo Portal Arhitektura Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Hora Stambul Div takozhVizantijskij institut Ameriki Arhitektura Vizantijskoyi imperiyiNewsRoom Chora Monastery prepares for first Islamic prayer following completion of its conversion into mosque Orthodox Times en https orthodoxtimes com amer Procitovano 6 lyutogo 2024 Greciya rozkritikuvala povtorne peretvorennya Turechchinoyu vizantijskoyi cerkvi na mechet Yevropejska pravda ukr Procitovano 9 travnya 2024