Улус Шибана — улус Білої Орди, що існував у 1242—1280 роках. Інша Другий Шибанський улус. За однією з гіпотез улус Шибана тотожній Синій Орді (Кок-Орді) і був самостійним формуванням.
Улус Шибана | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Сарайчик | |||
Релігії | Іслам | |||
Форма правління | Монархія | |||
Історія | ||||
- Засновано | 1242 | |||
- Ліквідовано | 1280 | |||
Історія
1242 року після завершення західного походу загарбані володіння за традицією кочівників розділено на західне (праве) та східне (ліве) крила. Перше отримав Бату, друге (більш важдиве) — Орда Іхен. Шибан спочатку отримав у володіння Кримський улус. Втім вже у 1243 році Бату передав йому землі між Волгою і Яїком, що були частиною західного крила (колишнього першого улусу Бату). Також до володінь Шибана було приєднано Тайбугінський юрт в Сибіру. Разом з тим останній номінально належавдо лівого)східного крила) і підпорядковувався Орда Іхену. Тому увесь улус Шибана став частиною лівого крила (Білої Орди).
Крім контролю за підкореними народами прикордоння степу важливою функцією улусу було забезпечення ямської служби на найкоротшому шляху, який зв'язував Каракорум та Сарай-Бату.
Його існування не було тривалим. Вже у 1280 році улус Шибана було підпорядковано улусу Орда-Іхена, але Шибаніди зберегли численні юрт (області) в колишньому улусі Шибана. Це відбилось у використанні наступними після Шибана правителями титулу оглан (царевич), а не хан. У 1-й половині XIV внаслідок внутрішньої боротьби, насамперед повстань проти Бадакул-оглана єдність улуса припинилася.
У 2-й пол. XIV ст нащадки Шибана (Хизр, Арабшах) активно втручалися у боротьбу за трон в Золотій та Білій Ордах. У XV ст. Шибаніди стали засновниками Узбецького і Тюменського ханств.
Територія і населення
Охоплював землі від річки Урал до сучасного північносхідного Казахстану (біля Іртиша) та Західного Сибіру. Також йому належала частина лівобережного Хорезму з міста Янгікент, Ургенч і Барчкенд. Столиця улуса — Сарайчик. Шибан отримав від Бату 15 тисяч родин, більшість яких належали до племен найманів, карлуків, кушчи та буйрак.
Правителі
- Шибан (1243—1266)
- (1266—1280)
- (1280—1310)
- (1310—?)
Примітки
- Мингулов Н. Н. К некоторым вопросам изучения истории Ак-Орды // Казахстан в эпоху феодализма. (Проблемы этнополитической истории). Алма-Ата, 1981
Джерела
- Татарская энциклопедия. Т. 1. — Казань: Ин-т тат. энц., 2002.
- А. Кузембайулы, Е. Адиль. История Республики Казахстан, — Астана, 2002 г.
- Парунин А. В. Политическая эволюция улуса Шибана во второй половине XIV — первой четверти XV вв. // XV Сулеймановские чтения: материалы Всероссийской научно-практической конференции (Тюмень, 17-18 мая 2012 года): сборник. — Тюмень: ТюмГУ, 2012. — С. 131—136.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ulus Shibana ulus Biloyi Ordi sho isnuvav u 1242 1280 rokah Insha Drugij Shibanskij ulus Za odniyeyu z gipotez ulus Shibana totozhnij Sinij Ordi Kok Ordi i buv samostijnim formuvannyam Ulus Shibana 1242 1280 Ulus Shibana Biloyi Ordi istorichni kordoni na kartiUlus Shibana poznacheno zhovtoyu liniyeyu Stolicya Sarajchik Religiyi Islam Forma pravlinnya Monarhiya Istoriya Zasnovano 1242 Likvidovano 1280Istoriya1242 roku pislya zavershennya zahidnogo pohodu zagarbani volodinnya za tradiciyeyu kochivnikiv rozdileno na zahidne prave ta shidne live krila Pershe otrimav Batu druge bilsh vazhdive Orda Ihen Shiban spochatku otrimav u volodinnya Krimskij ulus Vtim vzhe u 1243 roci Batu peredav jomu zemli mizh Volgoyu i Yayikom sho buli chastinoyu zahidnogo krila kolishnogo pershogo ulusu Batu Takozh do volodin Shibana bulo priyednano Tajbuginskij yurt v Sibiru Razom z tim ostannij nominalno nalezhavdo livogo shidnogo krila i pidporyadkovuvavsya Orda Ihenu Tomu uves ulus Shibana stav chastinoyu livogo krila Biloyi Ordi Krim kontrolyu za pidkorenimi narodami prikordonnya stepu vazhlivoyu funkciyeyu ulusu bulo zabezpechennya yamskoyi sluzhbi na najkorotshomu shlyahu yakij zv yazuvav Karakorum ta Saraj Batu Jogo isnuvannya ne bulo trivalim Vzhe u 1280 roci ulus Shibana bulo pidporyadkovano ulusu Orda Ihena ale Shibanidi zberegli chislenni yurt oblasti v kolishnomu ulusi Shibana Ce vidbilos u vikoristanni nastupnimi pislya Shibana pravitelyami titulu oglan carevich a ne han U 1 j polovini XIV vnaslidok vnutrishnoyi borotbi nasampered povstan proti Badakul oglana yednist ulusa pripinilasya U 2 j pol XIV st nashadki Shibana Hizr Arabshah aktivno vtruchalisya u borotbu za tron v Zolotij ta Bilij Ordah U XV st Shibanidi stali zasnovnikami Uzbeckogo i Tyumenskogo hanstv Teritoriya i naselennyaOhoplyuvav zemli vid richki Ural do suchasnogo pivnichnoshidnogo Kazahstanu bilya Irtisha ta Zahidnogo Sibiru Takozh jomu nalezhala chastina livoberezhnogo Horezmu z mista Yangikent Urgench i Barchkend Stolicya ulusa Sarajchik Shiban otrimav vid Batu 15 tisyach rodin bilshist yakih nalezhali do plemen najmaniv karlukiv kushchi ta bujrak PraviteliShiban 1243 1266 1266 1280 1280 1310 1310 PrimitkiMingulov N N K nekotorym voprosam izucheniya istorii Ak Ordy Kazahstan v epohu feodalizma Problemy etnopoliticheskoj istorii Alma Ata 1981DzherelaTatarskaya enciklopediya T 1 Kazan In t tat enc 2002 A Kuzembajuly E Adil Istoriya Respubliki Kazahstan Astana 2002 g Parunin A V Politicheskaya evolyuciya ulusa Shibana vo vtoroj polovine XIV pervoj chetverti XV vv XV Sulejmanovskie chteniya materialy Vserossijskoj nauchno prakticheskoj konferencii Tyumen 17 18 maya 2012 goda sbornik Tyumen TyumGU 2012 S 131 136