Ната́лія Миха́йлівна Ужві́й (27 серпня (8 вересня) 1898, Любомль, Любомльський повіт, Волинська губернія, Російська імперія — 22 липня 1986, Київ) — українська радянська акторка театру і кіно. Лауреатка державної премії імені Тараса Шевченка (1984), народна артистка СРСР (1944), Герой соціалістичної праці (1974), лауреатка чотирьох Сталінських премій (1946, 1949, 1951).
Ужвій Наталія Михайлівна | ||||
---|---|---|---|---|
Народилася | 27 серпня (8 вересня) 1898 Любомль, Любомльський повіт, Волинська губернія, Російська імперія | |||
Померла | 22 липня 1986[1] (87 років) Київ, Українська РСР, СРСР | |||
Поховання | Байкове кладовище | |||
Національність | українка | |||
Громадянство | ![]() ![]() | |||
Діяльність | акторка театру і кіно | |||
Заклад | Березіль[2] | |||
Чоловік | Григорій Дробницький, Михайль Семенко, Євген Пономаренко | |||
Діти | Михайло Ужвій | |||
Звання |
| |||
IMDb | ID 0882715 | |||
Нагороди та премії | ||||
| ||||
| ||||
| ||||
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Wmk5bVpDOGxSREFsUVRNbFJEQWxRallsUkRBbFFqSWxSREVsT1RZbFJEQWxRamxmTWk1cWNHY3ZNalV3Y0hndEpVUXdKVUV6SlVRd0pVSTJKVVF3SlVJeUpVUXhKVGsySlVRd0pVSTVYekl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Ювілейна монета «Наталія Ужвій»: 2 гривні 2008 року |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5tTDFOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmY3pJeE1pNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVM1JoYlhCZmIyWmZWV3R5WVdsdVpWOXpNakV5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Біографія
Народилася 27 серпня [8 вересня] 1898 року в Любомлі, тепер Волинська область, Україна, у багатодітній селянській родині (старша з семи дітей). Сестра Ксеня (1902—1990) стала дружиною громадсько-політичного діяча Андрія Братуня, брати Євген, Назар і Михайло загинули в УРСР під час сталінського терору.
У 1899 р. батько став робітником на Привіславській залізниці. До 1912 р. родина жила у робітничому селищі Брудно (нині у складі Варшави). Там Наталія навчалась спершу у залізничному училищі, потім — у міському двокласному училищі. Згодом через матеріальні нестатки була вимушена залишити навчання. Працювала швачкою, знання продовжувала набувати самостійно. В 1914 р. екстерном склала іспити на звання сільської вчительки та розпочала вчительську діяльність.
Була у шлюбі (1926—1936) з поетом Михайлом Семенком. Народила сина Михайла (1927—1951), який теж писав вірші. Розлучилася 1936 року. Син залишився з матір'ю, навчався в Київському університеті на факультеті міжнародних відносин. Помер від менінгіту 13 грудня 1951 року. У 1936 році одружилася з українським актором Євгеном Пономаренком (1909—1994).
Померла в Києві, похована на Байковому кладовищі (ділянка № 7).
Творчість
Брала участь в аматорському гуртку в місті Золотоноша (перша роль — у п'єсі Г. Запольської «Мораль пані Дульської»). На початку 1920 р. гурток було реорганізовано на пересувний театр у складі агітбригади при Наркомосі УСРР. Агітаційно-художня бригада театру виступала перед солдатами Червоної армії. У грудні 1921 р керівник Золотоніського відділу народної освіти І. Мойся (псевдонім — Іван Ле) направив Ужвій до Києва на інструкторсько-режисерські курси.
У 1922—1925 рр. навчалася в Драматичній студії при Першому державному драматичному театрі УРСР ім. Тараса Шевченка в Києві (наставник — І. Мар'яненко) і виступала на його сцені у допоміжній трупі. У 1925—1926 рр. працювала в Одеському Державному українському драматичному театрі В Одесі зіграла першу роль у кіно — Галі Домбровської у фільмі «ПКП». У 1926—1934 рр. — працювала у Харкові у «Березолі», далі в Харківському українському драматичному театрі ім. Т. Шевченка. Після закриття театру «Березіль», з 1936 р. — у Київському Державному Академічному Українському Драматичному Театрі ім. І. Франка.
Знялася в багатьох фільмах, авторка книги спогадів «Фильмы, друзья, годы» (М., 1977).
У 1954—1973 рр. очолювала Українське відділення Театрального товариства.
У роки війни Ужвій разом з театром перебувала в евакуації, спочатку в Тамбові, а згодом у Семипалатинську і Ташкенті. З концертними бригадами побувала на багатьох фронтах, виступаючи і на передових позиціях, і в санчастинах, і в ар'єргардних військах.
Влітку 1943 року знімається у кінофільмі Райдуга (за однойменною повістю В. Василевської), що приніс їй славу. У повоєнні роки акторка плідно працює над образами своїх сучасниць у п'єсах О. Корнійчука, А. Якобсона, О. Васильєва, В. Собка.
Про особливості власної творчої лабораторії Ужвій писала: «Образ може бути лише тоді щирим і переконливим, коли актор, творець його, поріднився з ним, злився, „увібрав“ його в себе і всіма своїми почуттями і поведінкою втілився в образ». «Не вважайте ніколи свою роботу завершеною. Ніколи не заспокоюйтесь на тому, що вже досягнуто. Де настає спокій — там кінець творчості і мистецтву».
Роль Шевченкової Катерини, за спогадами, навіть увижалася їй, і дала можливість здійснити мрію, утіливши улюблений образ по-особливому для всіх і назавжди. Скульптурний портрет героїні Ужвій увічнив скульптор Матвій Манізер, для якого вона позувала. «Моя участь у роботі по створенню пам'ятника — значний етап мого творчого зростання. З радістю віддала все своє вміння і майстерність на створення образу Катерини. У цьому образі мені хотілося відобразити безвихідну долю жінки кріпосної України. Прагнучи повніше втілити образ Катерини, я жила нею». Пам'ятник Шевченку в Харкові є одним з найцікавіших у творчому вирішенні.
Репетуар
У репертуарі Ужвій близько 213 ролей у театрі і 20 в кінофільмах. Найкращі з них:
- Фруманс («Золоте черево» Ф. Кроммелінка, 1926),
- Маґельон («Король бавиться» В. Гюґо, 1927),
- Джулія («Змова Фієско…» Ф. Шіллера, 1928),
- Тьотя Мотя («Мина Мазайло» М. Куліша, 1929),
- Череда («Кадри» І. Микитенка, 1931),
- Тугіна («Остання жертва» О. Островського, 1939),
- Беатріче («Багато галасу даремно» В. Шекспіра, 1940) та ін.
Пізніше — в ролях героїнь майже в усіх драмах О. Корнійчука, О. Левади, М. Зарудного й інших радянських драматургів.
У кіно:
- Ярина («Тарас Шевченко», 1951),
- Марина («Тарас Трясило», 1927),
- Настя («Прометей», 1936),
- Анна («Украдене щастя», 1952),
- Марія («Земля», 1954, за однойменною повістю О. Кобилянської) та ін.
Померла 22 липня 1986 року. Похована на Байковому кладовищі (ділянка № 7) в Києві.
Фільмографія
- 1925 — «П. К. П.»
- 1927 — «Тарас Трясило»
- 1935 — Прометей
- 1936 — Я люблю
- 1937 — «Назар Стодоля», Стеха
- 1938 — Митька Лелюк
- 1938 — Виборзька сторона
- 1938 — Кармелюк — Оляна
- 1940 — Травнева ніч
- 1943 — Райдуга — Олена Костюк
- 1943 — Партизани в степах України
- 1951 — Тарас Шевченко
- 1952 — Украдене щастя — Анна
- 1953 — Калиновий гай
- 1956 — Земля — Марія
- 1956 — 300 років тому… — Варвара
- 1956 — Полум'я гніву
- 1956 — Безвісти зниклий
- 1961 — Українська рапсодія
- 1971 — Співай пісню, поете...
Нагороди
- Лауреатка Сталінських премій:
- 1946 — за роль Олени Костюк у фільмі «Райдуга»
- 1949 — за театральну роботу
- 1951 — за театральну роботу
- 1974 — Герой Соціалістичної праці
- 1984 — Лауреатка Державної премії Української РСР ім. Т. Г. Шевченка — за театральну роботу
- 1944 — Народний артист СРСР
Пам'ять
- Меморіальну дошку встановлено а будинку по вул. Архітектора Городецького, 17 у Києві, де актриса мешкала в останні роки.
- Іменем Наталії Ужвій названо Будинок ветеранів сцени Спілки театральних діячів у Пущі-Водиці.
- У містах України є вулиця Наталії Ужвій.
- Названо пасажирський теплохід в Київському річковому порту.
- У 1998 році Укрпошта випустила марку «Наталія Ужвій».
- Національний банк України, продовжуючи серію «Видатні особистості України», 9 вересня 2008 р. ввів у обіг ювілейну монету «Наталія Ужвій» номіналом 2 грн., що виготовлена з нейзильберу, масою 12,8 м, діаметром 31 мм.
- В журналі «Перець» № 23 за 1973 р. розміщено дружній шарж А. Арутюнянца з нагоди присвоєння Н. Ужвій звання Герой Соціалістичної Праці.
- У 1957 році на Київській кіностудії імені О. П. Довженка Сергій Параджанов зняв короткометражний документальний фільм «Наталія Ужвій».
- У Харкові Наталія Ужвій була залучена до створення скульптурної групи пам'ятника Тарасові Шевченку (образ Катерини)
Зображення
- Будинок у Любомлі, в якому 1898 року народилась Ужвій Наталія Михайлівна (зруйнований 2015 року)
- Руїни будинку Ужвій в Любомлі (2015)
- Руїни будинку родини Ужвій в Любомлі (2015)
- Надгробок Наталії Ужвій на Байковому цвинтарі в Києві
- Меморіальна дошка Наталії Ужвій у Києві
Примітки
- Library of Congress Authorities — Library of Congress.
- http://www.encyclopediaofukraine.com/display.asp?linkpath=pages%5CB%5CE%5CBerezil
- Ужвій Наталія Михайлівна (1898-1986). Українська актриса театру та кіно. Фонд № 1147, опис № 1 (PDF). Центральний державний архів-музей літератури і мистецтва України.
- УЖВІЙ НАТАЛІЯ МИХАЙЛІВНА. resource.history.org.ua. Процитовано 12 березня 2021.
- Криса Л., Фіґоль Р. Личаківський некрополь. — Львів, 2006. — С. 120.
- Діячі науки і культури України : нариси життя та діяльності. Київ: Книги - ХХІ. 2007. с. 421. ISBN .
- Про увічнення пам'яті Героя Соціалістичної Праці, народної артистки СРСР Н. М. Ужвій
- . old.bank.gov.ua. Архів оригіналу за 29 листопада 2020. Процитовано 12 березня 2021.
- Журнал перець 1973 23. www.perets.org.ua (укр.). Процитовано 29 березня 2021.
Посилання
- Ужвій Наталія Михайлівна // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 6: Т—Я. — С. 361-362.
- Ужвій Наталія Михайлівна. // Сайт «Герои страны» (рос.).
- «Від королеви до партизанки» стаття до 110 з дня народження в газеті «День» № 159, 6 вересня 2008
- «Остання жертва. „Перша українська радянська актриса“ Наталя Ужвій — сценарій прихованої долі» стаття до 110 з дня народження в газеті «Дзеркало тижня» № 33 (712) 6 — 12 вересня 2008
- «…Вона була Актрисою» стаття з нагоди відкриття меморіальної дошки в газеті «День» № 53, 28 березня 2007
- [1]
- Центральний державний архів-музей літератури і мистецтва України. Ужвій Наталія Михайлівна (1898—1986). Українська актриса театру та кіно. Фонд № 1147, опис № 1.
Джерела
- С. В. Герегова. Ужвій Наталія Михайлівна // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 211. — .
- Універсальна енциклопедія «Черкащина» / Упорядник Віктор Жадько. — К., 2010. — С. 880.
- Жадько Віктор. Некрополь на Байковій горі. — К., 2008. — С. 67, 116, 221, 271.
- Жадько Віктор. Український некрополь. — К., 2005. — С. 315.
- Жадько Віктор. Байковий некрополь. — К., 2004. — С. 48, 189.
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Кисельов Й. Театральні портрети. — К., 1955;
- Бернацька Р. Наталія Михайлівна Ужвій. — К., 1958;
- Кисельов Й. Поетеса української сцени. — К., 1978.
- Мартич Ю. Н. М. Ужвій. Народна артистка СРСР / Ю. Мартич ; П. Нестеровський. — Київ: Мистецтво, 1947. — 23 с. : фот. — (Майстри мистецтва України).
- Історія вокального мистецтва / О. Д. Шуляр: [монографія]: Ч.ІІ. — Івано-Франківськ, «Плай» 2012. — С.281
- Ужвій Натаія Михайлівна // Провідники духовності в Україні: Довідник. К., 2003.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Nata liya Miha jlivna Uzhvi j 27 serpnya 8 veresnya 1898 Lyuboml Lyubomlskij povit Volinska guberniya Rosijska imperiya 22 lipnya 1986 1986 07 22 Kiyiv ukrayinska radyanska aktorka teatru i kino Laureatka derzhavnoyi premiyi imeni Tarasa Shevchenka 1984 narodna artistka SRSR 1944 Geroj socialistichnoyi praci 1974 laureatka chotiroh Stalinskih premij 1946 1949 1951 Uzhvij Nataliya MihajlivnaZobrazhennyaNarodilasya27 serpnya 8 veresnya 1898 Lyuboml Lyubomlskij povit Volinska guberniya Rosijska imperiyaPomerla22 lipnya 1986 1986 07 22 1 87 rokiv Kiyiv Ukrayinska RSR SRSRPohovannyaBajkove kladovisheNacionalnistukrayinkaGromadyanstvoRosijska imperiya UNR SRSRDiyalnistaktorka teatru i kinoZakladBerezil 2 CholovikGrigorij Drobnickij Mihajl Semenko Yevgen PonomarenkoDitiMihajlo UzhvijZvannyaIMDbID 0882715Nagorodi ta premiyi Uzhvij Nataliya Mihajlivna u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Nataliya Uzhvij u filmi Rajduga 1943 r Yuvilejna moneta Nataliya Uzhvij 2 grivni 2008 roku Imenna marka Ukrayini z portretom Nataliyi UzhvijBiografiyaNarodilasya 27 serpnya 8 veresnya 1898 18980908 roku v Lyubomli teper Volinska oblast Ukrayina u bagatoditnij selyanskij rodini starsha z semi ditej Sestra Ksenya 1902 1990 stala druzhinoyu gromadsko politichnogo diyacha Andriya Bratunya brati Yevgen Nazar i Mihajlo zaginuli v URSR pid chas stalinskogo teroru U 1899 r batko stav robitnikom na Privislavskij zaliznici Do 1912 r rodina zhila u robitnichomu selishi Brudno nini u skladi Varshavi Tam Nataliya navchalas spershu u zaliznichnomu uchilishi potim u miskomu dvoklasnomu uchilishi Zgodom cherez materialni nestatki bula vimushena zalishiti navchannya Pracyu vala shvachkoyu znannya prodovzhuvala nabuvati samostijno V 1914 r eksternom sklala ispiti na zvannya silskoyi vchitelki ta rozpochala vchitelsku diyalnist Bula u shlyubi 1926 1936 z poetom Mihajlom Semenkom Narodila sina Mihajla 1927 1951 yakij tezh pisav virshi Rozluchilasya 1936 roku Sin zalishivsya z matir yu navchavsya v Kiyivskomu universiteti na fakulteti mizhnarodnih vidnosin Pomer vid meningitu 13 grudnya 1951 roku U 1936 roci odruzhilasya z ukrayinskim aktorom Yevgenom Ponomarenkom 1909 1994 Pomerla v Kiyevi pohovana na Bajkovomu kladovishi dilyanka 7 TvorchistBrala uchast v amatorskomu gurtku v misti Zolotonosha persha rol u p yesi G Zapolskoyi Moral pani Dulskoyi Na pochatku 1920 r gurtok bulo reorganizovano na peresuvnij teatr u skladi agitbrigadi pri Narkomosi USRR Agitacijno hudozhnya brigada teatru vistupala pered soldatami Chervonoyi armiyi U grudni 1921 r kerivnik Zolotoniskogo viddilu narodnoyi osviti I Mojsya psevdonim Ivan Le napraviv Uzhvij do Kiyeva na instruktorsko rezhiserski kursi U 1922 1925 rr navchalasya v Dramatichnij studiyi pri Pershomu derzhavnomu dramatichnomu teatri URSR im Tarasa Shevchenka v Kiyevi nastavnik I Mar yanenko i vistupala na jogo sceni u dopomizhnij trupi U 1925 1926 rr pracyuvala v Odeskomu Derzhavnomu ukrayinskomu dramatichnomu teatri V Odesi zigrala pershu rol u kino Gali Dombrovskoyi u filmi PKP U 1926 1934 rr pracyuvala u Harkovi u Berezoli dali v Harkivskomu ukrayinskomu dramatichnomu teatri im T Shevchenka Pislya zakrittya teatru Berezil z 1936 r u Kiyivskomu Derzhavnomu Akademichnomu Ukrayinskomu Dramatichnomu Teatri im I Franka Znyalasya v bagatoh filmah avtorka knigi spogadiv Filmy druzya gody M 1977 U 1954 1973 rr ocholyuvala Ukrayinske viddilennya Teatralnogo tovaristva U roki vijni Uzhvij razom z teatrom perebuvala v evakuaciyi spochatku v Tambovi a zgodom u Semipalatinsku i Tashkenti Z koncertnimi brigadami pobuvala na bagatoh frontah vistupayuchi i na peredovih poziciyah i v sanchastinah i v ar yergardnih vijskah Vlitku 1943 roku znimayetsya u kinofilmi Rajduga za odnojmennoyu povistyu V Vasilevskoyi sho prinis yij slavu U povoyenni roki aktorka plidno pracyuye nad obrazami svoyih suchasnic u p yesah O Kornijchuka A Yakobsona O Vasilyeva V Sobka Pro osoblivosti vlasnoyi tvorchoyi laboratoriyi Uzhvij pisala Obraz mozhe buti lishe todi shirim i perekonlivim koli aktor tvorec jogo poridnivsya z nim zlivsya uvibrav jogo v sebe i vsima svoyimi pochuttyami i povedinkoyu vtilivsya v obraz Ne vvazhajte nikoli svoyu robotu zavershenoyu Nikoli ne zaspokoyujtes na tomu sho vzhe dosyagnuto De nastaye spokij tam kinec tvorchosti i mistectvu Rol Shevchenkovoyi Katerini za spogadami navit uvizhalasya yij i dala mozhlivist zdijsniti mriyu utilivshi ulyublenij obraz po osoblivomu dlya vsih i nazavzhdi Skulpturnij portret geroyini Uzhvij uvichniv skulptor Matvij Manizer dlya yakogo vona pozuvala Moya uchast u roboti po stvorennyu pam yatnika znachnij etap mogo tvorchogo zrostannya Z radistyu viddala vse svoye vminnya i majsternist na stvorennya obrazu Katerini U comu obrazi meni hotilosya vidobraziti bezvihidnu dolyu zhinki kriposnoyi Ukrayini Pragnuchi povnishe vtiliti obraz Katerini ya zhila neyu Pam yatnik Shevchenku v Harkovi ye odnim z najcikavishih u tvorchomu virishenni RepetuarU repertuari Uzhvij blizko 213 rolej u teatri i 20 v kinofilmah Najkrashi z nih Frumans Zolote cherevo F Krommelinka 1926 Magelon Korol bavitsya V Gyugo 1927 Dzhuliya Zmova Fiyesko F Shillera 1928 Totya Motya Mina Mazajlo M Kulisha 1929 Chereda Kadri I Mikitenka 1931 Tugina Ostannya zhertva O Ostrovskogo 1939 Beatriche Bagato galasu daremno V Shekspira 1940 ta in Piznishe v rolyah geroyin majzhe v usih dramah O Kornijchuka O Levadi M Zarudnogo j inshih radyanskih dramaturgiv U kino Yarina Taras Shevchenko 1951 Marina Taras Tryasilo 1927 Nastya Prometej 1936 Anna Ukradene shastya 1952 Mariya Zemlya 1954 za odnojmennoyu povistyu O Kobilyanskoyi ta in Pomerla 22 lipnya 1986 roku Pohovana na Bajkovomu kladovishi dilyanka 7 v Kiyevi Filmografiya1925 P K P 1927 Taras Tryasilo 1935 Prometej 1936 Ya lyublyu 1937 Nazar Stodolya Steha 1938 Mitka Lelyuk 1938 Viborzka storona 1938 Karmelyuk Olyana 1940 Travneva nich 1943 Rajduga Olena Kostyuk 1943 Partizani v stepah Ukrayini 1951 Taras Shevchenko 1952 Ukradene shastya Anna 1953 Kalinovij gaj 1956 Zemlya Mariya 1956 300 rokiv tomu Varvara 1956 Polum ya gnivu 1956 Bezvisti zniklij 1961 Ukrayinska rapsodiya 1971 Spivaj pisnyu poete NagorodiLaureatka Stalinskih premij 1946 za rol Oleni Kostyuk u filmi Rajduga 1949 za teatralnu robotu 1951 za teatralnu robotu 1974 Geroj Socialistichnoyi praci 1984 Laureatka Derzhavnoyi premiyi Ukrayinskoyi RSR im T G Shevchenka za teatralnu robotu 1944 Narodnij artist SRSRPam yatMemorialnu doshku vstanovleno a budinku po vul Arhitektora Gorodeckogo 17 u Kiyevi de aktrisa meshkala v ostanni roki Imenem Nataliyi Uzhvij nazvano Budinok veteraniv sceni Spilki teatralnih diyachiv u Pushi Vodici U mistah Ukrayini ye vulicya Nataliyi Uzhvij Nazvano pasazhirskij teplohid v Kiyivskomu richkovomu portu U 1998 roci Ukrposhta vipustila marku Nataliya Uzhvij Nacionalnij bank Ukrayini prodovzhuyuchi seriyu Vidatni osobistosti Ukrayini 9 veresnya 2008 r vviv u obig yuvilejnu monetu Nataliya Uzhvij nominalom 2 grn sho vigotovlena z nejzilberu masoyu 12 8 m diametrom 31 mm V zhurnali Perec 23 za 1973 r rozmisheno druzhnij sharzh A Arutyunyanca z nagodi prisvoyennya N Uzhvij zvannya Geroj Socialistichnoyi Praci U 1957 roci na Kiyivskij kinostudiyi imeni O P Dovzhenka Sergij Paradzhanov znyav korotkometrazhnij dokumentalnij film Nataliya Uzhvij U Harkovi Nataliya Uzhvij bula zaluchena do stvorennya skulpturnoyi grupi pam yatnika Tarasovi Shevchenku obraz Katerini ZobrazhennyaBudinok u Lyubomli v yakomu 1898 roku narodilas Uzhvij Nataliya Mihajlivna zrujnovanij 2015 roku Ruyini budinku Uzhvij v Lyubomli 2015 Ruyini budinku rodini Uzhvij v Lyubomli 2015 Nadgrobok Nataliyi Uzhvij na Bajkovomu cvintari v Kiyevi Memorialna doshka Nataliyi Uzhvij u KiyeviPrimitkiLibrary of Congress Authorities Library of Congress d Track Q13219454d Track Q131454 http www encyclopediaofukraine com display asp linkpath pages 5CB 5CE 5CBerezil Uzhvij Nataliya Mihajlivna 1898 1986 Ukrayinska aktrisa teatru ta kino Fond 1147 opis 1 PDF Centralnij derzhavnij arhiv muzej literaturi i mistectva Ukrayini UZhVIJ NATALIYa MIHAJLIVNA resource history org ua Procitovano 12 bereznya 2021 Krisa L Figol R Lichakivskij nekropol Lviv 2006 S 120 Diyachi nauki i kulturi Ukrayini narisi zhittya ta diyalnosti Kiyiv Knigi HHI 2007 s 421 ISBN 978 966 8653 95 7 Pro uvichnennya pam yati Geroya Socialistichnoyi Praci narodnoyi artistki SRSR N M Uzhvij old bank gov ua Arhiv originalu za 29 listopada 2020 Procitovano 12 bereznya 2021 Zhurnal perec 1973 23 www perets org ua ukr Procitovano 29 bereznya 2021 PosilannyaUzhvij Nataliya Mihajlivna Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 6 T Ya S 361 362 Uzhvij Nataliya Mihajlivna Sajt Geroi strany ros Vid korolevi do partizanki stattya do 110 z dnya narodzhennya v gazeti Den 159 6 veresnya 2008 Ostannya zhertva Persha ukrayinska radyanska aktrisa Natalya Uzhvij scenarij prihovanoyi doli stattya do 110 z dnya narodzhennya v gazeti Dzerkalo tizhnya 33 712 6 12 veresnya 2008 Vona bula Aktrisoyu stattya z nagodi vidkrittya memorialnoyi doshki v gazeti Den 53 28 bereznya 2007 1 Centralnij derzhavnij arhiv muzej literaturi i mistectva Ukrayini Uzhvij Nataliya Mihajlivna 1898 1986 Ukrayinska aktrisa teatru ta kino Fond 1147 opis 1 DzherelaS V Geregova Uzhvij Nataliya Mihajlivna Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 211 ISBN 978 966 00 1359 9 Universalna enciklopediya Cherkashina Uporyadnik Viktor Zhadko K 2010 S 880 Zhadko Viktor Nekropol na Bajkovij gori K 2008 S 67 116 221 271 Zhadko Viktor Ukrayinskij nekropol K 2005 S 315 Zhadko Viktor Bajkovij nekropol K 2004 S 48 189 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Kiselov J Teatralni portreti K 1955 Bernacka R Nataliya Mihajlivna Uzhvij K 1958 Kiselov J Poetesa ukrayinskoyi sceni K 1978 Martich Yu N M Uzhvij Narodna artistka SRSR Yu Martich P Nesterovskij Kiyiv Mistectvo 1947 23 s fot Majstri mistectva Ukrayini Istoriya vokalnogo mistectva O D Shulyar monografiya Ch II Ivano Frankivsk Plaj 2012 S 281 Uzhvij Nataiya Mihajlivna Providniki duhovnosti v Ukrayini Dovidnik K 2003