Туюхунь або Тогон чи Аша — держава, що правила північною частиною Тибету. Утворилося 285 року внаслідок розколу сяньбійського племені мужун. Тривалий час була васалом держави Північна Вей. 540 року перетворено на ханство. Вело війни з Тюркським каганатом. 634 року визнало зверхність імперії Тан. Надалі вело війни з Тибетською імперією, якою було знищено 670 року.
吐谷渾 A-zha Туюхунь | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Фуці | |||
Мови | ||||
Релігії | анімізм, буддизм | |||
Форма правління | Монархія | |||
ван, шаньюй, хан | ||||
- 284-317 | ||||
Історія | ||||
- Заснування | 285 | |||
- падіння | 670 | |||
|
Історія
У 235 році після розпаду держав південних сяньбі одне з племен — мужун — опинилося під зверхністю держави Вей. 285 році внаслідок внутршньої боротьби один з вождів — — з 700 родинами відкочував на південний захід в район озера Кукунор, підкоривши тамтешні племена цян і ді, а потім низку областей Північно-Східного Тибету.
330 року ван прийняв назву Туюхунь в якості офіційного найменування держави. З середини 350-х років встановлюються політичні контакти з державою Рання Цінь, зверхність якої було визнано у 360-х роках. У 378 року укладається союз з сяньбійським племен ціфу.
У 393 році починається війна з державою Західна Цінь, що завршилося поразкою 397 року й визнання Туюхунєм її зверхності. У 400 році прийняв титулвеликого шаньюя, почавши нову війну з Західною Цінь, яка завершилася черговою поразкою туюхунців у 404 році. Напочатку 410-х років Туюхунь знову повстав проти Західної Цінь, але 420 року втретє зазнав поразки.
Невдовзі укладається союз з державою Лю Сун, що була суперником Західної Цінь. У 428 році війська Туюхунь знищили державу Ся. У 430 році визнає зверхність Північної Вей. Втім у 449 році туюхуньський ван спробував повстати, але 450 року зазнав поразки і загинув. Втім у 452 році відновлюється тамний союз з державою Лю Сун. У відповідь протягом 460-х років зазнав вторгнень північновейських військ, й зрештою ван остаточно підкоряється.
Поразки від Північної Вей послабили центральну владу в часи панування , внаслідок чого держава фактично розпалася на декілька частин. Лише всередині 490-х років починає поступове відродження.
535 року після розпаду Північної Вей держава Туюхунь здобуває незалежність. У 540 році ван оголосив себе ханом. У 550-х роках укладається союз з державою Північна Ці. Втім у 555 році починаються перші зіткнення з тюрками.
У 559 році проти Туюхунь виступила держава Північна Чжоу. 561 року внаслідок поразок Туюхунь визнало зверхність останньої. 578 року після занепаду Північної Чжоу відновлює незалежність. Але у 581 році починаються війни з імперією Суй. Вони з перервами тривали до 618 року, а потім продовжилися з імперією Тан та Західнотюркським каганатом.
У 635 році внаслідок поразок Туюхунь визнає зверхність Тан, імператор якої став самостійно призначати ханів Туюхуня. У 641 році в державі починається боротьба за владу, що призвело до значного послаблення. У 663 році було розгромлено Тибетом. Втім спроби відновити самостійність тривали до 670 року. Зрештою хан з наближеними переселився на територію Тан. Його нащадки ще близько 100 років носили титул хана.
Територія і населення
Охоплювала гори Ціляньшань й долини верхів'я Хуанхе, в сучасній китайській провінції Цинхай. Основою були племена сяньбі-мужун, які тут стали відомі як туюхунь (аша).
Устрій
Була протодержавою або складним вождіством, де існувала правляча династія, стани (князі, слуги, раби), військова структура. Провідне значення мали вояки та їх очільники, оскільки Туюхунь постійно воював.
Основну масу населення становили повноправні кочівники, які складали кочові громади, автономні в економічному відношенні. Еліту становили передусім представники знатних родів. Раби були нечисленні. Певне місце займали також підлеглі тогонцям племена цянів і ді.
Володарі
- Мужун Туюхунь (慕容吐谷渾) — 284—317
- Мужун Туян (慕容吐延) — 317—329
- Мужун Ціянь (慕容葉延) — 329—351
- Мужун Сюйсі (慕容碎奚) — 351—371
- Мужун Шилянь (慕容視連) — 371—390
- Мужун Шипі (慕容視羆) — 390—400
- Мужун Угеті (慕容烏紇褆) — 400—405
- Мужун Шулогань (慕容樹洛干) — 405—417
- Мужун Ачай (慕容阿柴) — 417—424
- Мужун Мугуй (慕容慕璝) — 424—436
- Мужун Муліянь (慕容慕利延) — 436—452
- Мужун Шеінь (慕容拾寅) — 452—481
- Мужун Дулхоу (慕容度易侯) — 481—490
- Мужун Фулянчоу (慕容伏連籌) — 490—540
- Мужун Куалюй (慕容夸呂) — 540—591
- Мужун Шифу (慕容世伏) — 591—597
- Мужун Фуюнь (慕容伏允) — 597—635
- Мужун Шунь (慕容順) — 635
- Мужун Нохебо (慕容諾曷鉢) — 635—672
Економіка
Основою було кочове скотарство. Вирощували коней, велику рогату худобу, вівців, верблюдів. Менше значення мало землеробство. На півночі вирощували ріпу і ячмінь, на півдні — бобові.
Добувалося залізо, золото, мідь. Ремісництво забезпечувало речі для існування — юрти, зброю, одяг. Вигідне розташування сприяло розвитку торгівлі, були навіть роди могутніх та заможніх купців. Регулярні податки були відсутні.
Культура
Не створювали міст, а селилися в поселеннях та укріпленнях, захоплених у тибетських племен цян. Певний вплив мала китайська культура. Користувалися власною мовою, яку відносять до групи парамонгольських мов.
Померлих ховали в трунах, в землі. Була поширена віра в духів, яким приносили жертви, віра в загробне життя, всілякі забобони. Буддизм був незначно поширений.
Джерела
- Vovin, Alexander. 2015. Some notes on the Tuyuhun (吐谷渾) language: in the footsteps of Paul Pelliot. In Journal of Sino-Western Communications, Volume 7, Issue 2
- Beckwith, Christopher I. (2009). Empires of the Silk Road: A History of Central Eurasia from the Bronze Age to the Present. Princeton University Press. .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Tuyuhun abo Togon chi Asha derzhava sho pravila pivnichnoyu chastinoyu Tibetu Utvorilosya 285 roku vnaslidok rozkolu syanbijskogo plemeni muzhun Trivalij chas bula vasalom derzhavi Pivnichna Vej 540 roku peretvoreno na hanstvo Velo vijni z Tyurkskim kaganatom 634 roku viznalo zverhnist imperiyi Tan Nadali velo vijni z Tibetskoyu imperiyeyu yakoyu bulo znisheno 670 roku 吐谷渾 A zha Tuyuhun 285 670 Togon istorichni kordoni na karti Stolicya Fuci Movi Religiyi animizm buddizm Forma pravlinnya Monarhiya van shanyuj han 284 317 Istoriya Zasnuvannya 285 padinnya 670 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu TuyuhunIstoriyaU 235 roci pislya rozpadu derzhav pivdennih syanbi odne z plemen muzhun opinilosya pid zverhnistyu derzhavi Vej 285 roci vnaslidok vnutrshnoyi borotbi odin z vozhdiv z 700 rodinami vidkochuvav na pivdennij zahid v rajon ozera Kukunor pidkorivshi tamteshni plemena cyan i di a potim nizku oblastej Pivnichno Shidnogo Tibetu 330 roku van prijnyav nazvu Tuyuhun v yakosti oficijnogo najmenuvannya derzhavi Z seredini 350 h rokiv vstanovlyuyutsya politichni kontakti z derzhavoyu Rannya Cin zverhnist yakoyi bulo viznano u 360 h rokah U 378 roku ukladayetsya soyuz z syanbijskim plemen cifu U 393 roci pochinayetsya vijna z derzhavoyu Zahidna Cin sho zavrshilosya porazkoyu 397 roku j viznannya Tuyuhunyem yiyi zverhnosti U 400 roci prijnyav titulvelikogo shanyuya pochavshi novu vijnu z Zahidnoyu Cin yaka zavershilasya chergovoyu porazkoyu tuyuhunciv u 404 roci Napochatku 410 h rokiv Tuyuhun znovu povstav proti Zahidnoyi Cin ale 420 roku vtretye zaznav porazki Nevdovzi ukladayetsya soyuz z derzhavoyu Lyu Sun sho bula supernikom Zahidnoyi Cin U 428 roci vijska Tuyuhun znishili derzhavu Sya U 430 roci viznaye zverhnist Pivnichnoyi Vej Vtim u 449 roci tuyuhunskij van sprobuvav povstati ale 450 roku zaznav porazki i zaginuv Vtim u 452 roci vidnovlyuyetsya tamnij soyuz z derzhavoyu Lyu Sun U vidpovid protyagom 460 h rokiv zaznav vtorgnen pivnichnovejskih vijsk j zreshtoyu van ostatochno pidkoryayetsya Porazki vid Pivnichnoyi Vej poslabili centralnu vladu v chasi panuvannya vnaslidok chogo derzhava faktichno rozpalasya na dekilka chastin Lishe vseredini 490 h rokiv pochinaye postupove vidrodzhennya 535 roku pislya rozpadu Pivnichnoyi Vej derzhava Tuyuhun zdobuvaye nezalezhnist U 540 roci van ogolosiv sebe hanom U 550 h rokah ukladayetsya soyuz z derzhavoyu Pivnichna Ci Vtim u 555 roci pochinayutsya pershi zitknennya z tyurkami U 559 roci proti Tuyuhun vistupila derzhava Pivnichna Chzhou 561 roku vnaslidok porazok Tuyuhun viznalo zverhnist ostannoyi 578 roku pislya zanepadu Pivnichnoyi Chzhou vidnovlyuye nezalezhnist Ale u 581 roci pochinayutsya vijni z imperiyeyu Suj Voni z perervami trivali do 618 roku a potim prodovzhilisya z imperiyeyu Tan ta Zahidnotyurkskim kaganatom U 635 roci vnaslidok porazok Tuyuhun viznaye zverhnist Tan imperator yakoyi stav samostijno priznachati haniv Tuyuhunya U 641 roci v derzhavi pochinayetsya borotba za vladu sho prizvelo do znachnogo poslablennya U 663 roci bulo rozgromleno Tibetom Vtim sprobi vidnoviti samostijnist trivali do 670 roku Zreshtoyu han z nablizhenimi pereselivsya na teritoriyu Tan Jogo nashadki she blizko 100 rokiv nosili titul hana Teritoriya i naselennyaOhoplyuvala gori Cilyanshan j dolini verhiv ya Huanhe v suchasnij kitajskij provinciyi Cinhaj Osnovoyu buli plemena syanbi muzhun yaki tut stali vidomi yak tuyuhun asha UstrijBula protoderzhavoyu abo skladnim vozhdistvom de isnuvala pravlyacha dinastiya stani knyazi slugi rabi vijskova struktura Providne znachennya mali voyaki ta yih ochilniki oskilki Tuyuhun postijno voyuvav Osnovnu masu naselennya stanovili povnopravni kochivniki yaki skladali kochovi gromadi avtonomni v ekonomichnomu vidnoshenni Elitu stanovili peredusim predstavniki znatnih rodiv Rabi buli nechislenni Pevne misce zajmali takozh pidlegli togoncyam plemena cyaniv i di Volodari Muzhun Tuyuhun 慕容吐谷渾 284 317 Muzhun Tuyan 慕容吐延 317 329 Muzhun Ciyan 慕容葉延 329 351 Muzhun Syujsi 慕容碎奚 351 371 Muzhun Shilyan 慕容視連 371 390 Muzhun Shipi 慕容視羆 390 400 Muzhun Ugeti 慕容烏紇褆 400 405 Muzhun Shulogan 慕容樹洛干 405 417 Muzhun Achaj 慕容阿柴 417 424 Muzhun Muguj 慕容慕璝 424 436 Muzhun Muliyan 慕容慕利延 436 452 Muzhun Shein 慕容拾寅 452 481 Muzhun Dulhou 慕容度易侯 481 490 Muzhun Fulyanchou 慕容伏連籌 490 540 Muzhun Kualyuj 慕容夸呂 540 591 Muzhun Shifu 慕容世伏 591 597 Muzhun Fuyun 慕容伏允 597 635 Muzhun Shun 慕容順 635 Muzhun Nohebo 慕容諾曷鉢 635 672EkonomikaOsnovoyu bulo kochove skotarstvo Viroshuvali konej veliku rogatu hudobu vivciv verblyudiv Menshe znachennya malo zemlerobstvo Na pivnochi viroshuvali ripu i yachmin na pivdni bobovi Dobuvalosya zalizo zoloto mid Remisnictvo zabezpechuvalo rechi dlya isnuvannya yurti zbroyu odyag Vigidne roztashuvannya spriyalo rozvitku torgivli buli navit rodi mogutnih ta zamozhnih kupciv Regulyarni podatki buli vidsutni KulturaNe stvoryuvali mist a selilisya v poselennyah ta ukriplennyah zahoplenih u tibetskih plemen cyan Pevnij vpliv mala kitajska kultura Koristuvalisya vlasnoyu movoyu yaku vidnosyat do grupi paramongolskih mov Pomerlih hovali v trunah v zemli Bula poshirena vira v duhiv yakim prinosili zhertvi vira v zagrobne zhittya vsilyaki zaboboni Buddizm buv neznachno poshirenij DzherelaVovin Alexander 2015 Some notes on the Tuyuhun 吐谷渾 language in the footsteps of Paul Pelliot In Journal of Sino Western Communications Volume 7 Issue 2 Beckwith Christopher I 2009 Empires of the Silk Road A History of Central Eurasia from the Bronze Age to the Present Princeton University Press ISBN 978 0 691 13589 2