То́всте — село в Україні, у Гримайлівській селищній громаді Чортківського району Тернопільської області. До 2020 — центр сільради, якій було підпорядковане село Кут.
село Товсте | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Тернопільська область | ||||
Район | Чортківський район | ||||
Громада | Гримайлівська селищна громада | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1449 | ||||
Населення | 547 | ||||
Територія | 2.506 км² | ||||
Густота населення | 218.28 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 48232 | ||||
Телефонний код | +380 3557 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 49°16′25″ пн. ш. 26°05′30″ сх. д. / 49.27361° пн. ш. 26.09167° сх. д.Координати: 49°16′25″ пн. ш. 26°05′30″ сх. д. / 49.27361° пн. ш. 26.09167° сх. д. | ||||
Водойми | Гнилка | ||||
Відстань до районного центру | 26 км | ||||
Найближча залізнична станція | Гримайлів | ||||
Відстань до залізничної станції | 10 км | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 48210, Тернопільська обл, Чортківський р-н, смт Гримайлів, вул. Мазепи, буд. 8 | ||||
Карта | |||||
![]() Товсте | |||||
![]() Товсте | |||||
Мапа | |||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelk1THlWRU1DVTVNaVV5TnlWRU1TVTVOeVZFTUNWQ055VkVNQ1ZDTkY4bFJERWxPRE5mSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZYeVZFTUNWQk1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOUzVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUa3lKVEkzSlVReEpUazNKVVF3SlVJM0pVUXdKVUkwWHlWRU1TVTRNMThsUkRFbE9ERWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVmZKVVF3SlVFeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWw4bE1qZ2xSREFsUWpFbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpjbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWtWZk1UY3lNQ1ZFTVNVNE1DVXlPVjhsUkRFbE9ERXVKVVF3SlVFeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbE9VRWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0pmSlRJNEpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXdKVUkzSlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGWHpFM01qQWxSREVsT0RBbE1qbGZKVVF4SlRneExpVkVNQ1ZCTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN3THlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa01sUkRBbFFrSWxSREFsUWpnbFJEQWxRa1JmSlVReEpUZ3hMaVZFTUNWQk1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOUzVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pVRXhKVVF4SlRneUpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNReVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSRjhsUkRFbE9ERXVKVVF3SlVFeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 724-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Тернопільської області» увійшло до складу Гримайлівської селищної громади.
Населення — 528 осіб (2007).
Назва
Що стосується назви села, то старі жителі поселення розказують таку легенду: «У давнину на місці майбутнього Товстого ріс густий прадавній ліс. Відрізнявся цей ліс від інших тим, що дерева мали надзвичайно товстий стовбур. Коли тут почали селитися люди, почали вирубувати той ліс, ця особливість дерев згодом послужила за назву поселення».
Географія
Село Товсте знаходиться на березі річки Гнила, на сході району. Вище за течією на відстані 1,5 км розташоване село Білинівка, нижче за течією на відстані 1,5 км розташоване село Новосілка, на протилежному березі - село Кут. Через село проходить автомобільна дорога Т 2002.
Історія
Поблизу села виявлено археологічні пам'ятки доби неоліту-енеоліту.
Легенди переповідають, що ще за княжих давньоруських часів тут селились люди (начебто була згадка у товстянських Церковних хроніках про те, що у 1242 році татари спалили Сатанів та Товсте).
Перша письмова згадка про Товсте датована 1449 роком. Невдовзі по тому село перетворилося на містечко, а у 1469 році отримало магдебурзьке право, підтверджене потім у 1720 році. У різні часи тут проживало від 1500 до 3500 жителів.
У 1825 році містечко — власність Леопольда Пельтенберґа. Його син Карл багато зробив для впорядкування містечка: звів нову ратушу, багато кам'яниць для урядовців, казарми для ескадрону мадярських гусарів, стайні для коней, що перевозили пошту, запросив ремісників.
У 1843 році розпочала працювати школа з викладанням німецькою мовою, яку згодом змінили на польську, а з 1861 року за сприяння місцевого греко-католицького пароха Антонія Здерковського окремо відкрилася початкова українська школа. В кінці XIX століття збудовано читальню «Просвіти».
У 1872 році маєток придбав Володислав Федорович. Шляхтич належав до Краєвої Комісії з розвитку ремесла в Східній Галичині і подбав про створення в містечку «Краєвої школи боднарсько-ковальсько-гончарської», що оживила дещо діяльність завмерлих уже ремісничих цехів. Федорович також домігся від уряду відкриття у Товстому пошти і телеграфу.
Внаслідок пожежі згоріли: 1903 — всі будинки на вул. Горішня (споруджено «фігура»), 1915 — частина села.
Діяли українські товариства «Просвіта», «Луг», «Сільський господар», «Союз українок», кооператива.
Герб
На блакитному тлі зображено оленя - символ мисливства. Символічно: в давні часи ліси навколо міста були надзвичайно багаті дичиною, яка не лише годувала, а ще й одягала у хутро.
Релігія
- церква Собору Святого Іоана Хрестителя (1770, мурована, ПЦУ);
- костел (близько 1720, збудований коштом Адама-Миколи Сєнявського).
Пам'ятки
Є «фігура» на пам'ять про односельців, які загинули під час Першої світової війни.
На місцевому цвинтарі збереглася братська могили УСС, вояків УПА, воїнів ЧА.
Споруджено пам'ятники М. Шашкевичу (1911), воїнам-односельцям, полеглим у німецько-радянській війні (1967), Тарасу Шевченку (1992), на честь скасування панщини (реставровано 1989), насипано символічну могилу Борцям за волю України (1991).
Соціальна сфера
Працюють ЗОШ 1—3 ступенів, клуб, бібліотека, ФАП, відділення зв'язку, торгові заклади.
Населення
Мовні особливості
Село розташоване на території наддністрянського (опільського) говору. До «Наддністрянського реґіонального словника» внесено такі слова та фразеологізми, вживані у Товстому: а-ціба («уживають, щоб відігнати собаку»), баба («сорт великої білої квасолі»), бараболя («картопля»), баран («нижній сніп у копі»), бевз («бузок»), біґа («кайло, кирка»), біда («двоколісний візок»), білавка («сорт білих черешень»), бузьок («лелека»), верета («домоткане простирало; рядно»), воживо («опік»), вомаста («топлений жир»), вопівніч («північ»), вуграк («вугор на обличчі»), гладушка («глечик»), головка («маточина; середня частина колеса»), жвачка («жуйка»), жигавка («кропива»), зазулька («сонечка»), залим («пропущене або погано оброблене місце під час оранки; огріх»), змоцок («молотник»), інощо («тільки що»), калябуха («калюжа»), каня («шуліка»), кацабайка («куфайка»), куць-ко («уживають, щоб підкликати свиней»), маґільниця («рубель»), нетріб («нікчеман людина; непотріб»), оболоні («луг, пасовище (перев. над річкою»), отіцічко («дуже мало»), півриза («Міра площі поля, що дорівнює 2 моргам»), підрі («Настил над хлівом чи стайнею»), пірнак («напірник для подушки чи перини»), помісниця («нижня дошка воза»), прайник («дерев'яний валок, яким вибивають білизну під час прання»), прачка («місце, де на річці перуть білизну»), репцюх («торба, у якій дорогою коням дають сіно»), розгін («спосіб оранки з борозною посередині»), сниці («деталь у передній частині воза»), сутичі («прохід між будинками; місце, де межують два господарства»), твар («обличчя»), теребити («жадібно їсти»), терно («терен»), торбей («жебрак»), тра, траба («треба, потрібно»), трачка («пилка для різання дров»), трощи («зарості над річкою, кущі, лози»), трумбло («труна»), ціпилно («держак ціпа»), чупер («чуприна»), юрко («коротка палка, якою в'яжуть снопи»).
Відомі люди
Народилися
- Василь Бардачевський — митець-керамік
- Францішек Городиський — художник
- Іван Фостаківський — льотчик авіації УГА, сотник
- Генрик Біґеляйзен — польський літературознавець
- Ян Семкович — архітектор
- Степан Швак — поет, громадський діяч
- Володимир Швак (27 червня 1898 — 29 вересня 1972 року в с. Кут Гусятинського району) — літератор, учасник визвольних змагань, стрілецький поет-пісняр. Навчався у Товстенківській школі. Працював службовцем. Його син Степан пішов по літературних стопах батька.
- Перешлюга Дмитро Петрович — регіональний діяч ОУН
Перебували
- Письменники, громадські діячі Іван Франко, Маркіян Шашкевич
- Письменник Денис Лукіянович
- Поет, громадський діяч Андрій Малишко
Проживали
- Михайло Рожко — український вчений, краєзнавець, кастеолог, дослідник Тустані.
Примітки
- Кабінет Міністрів України - Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Тернопільської області. www.kmu.gov.ua (ua) . Процитовано 5 жовтня 2021.
- http://teren.in.ua/2016/06/27/27-chervnya-v-istoriyi-ternopilshhyny/
Джерела
- Бігус М., Грунтас Г., Мельничук Б. Товсте // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 455–456. — .
- Кушнір В. Товсте — містечко в Медоборах. — Тернопіль, 2009. — 302 с.
Посилання
- Touste // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1892. — Т. XII. — S. 433. (пол.). — S. 433.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Tovste To vste selo v Ukrayini u Grimajlivskij selishnij gromadi Chortkivskogo rajonu Ternopilskoyi oblasti Do 2020 centr silradi yakij bulo pidporyadkovane selo Kut selo TovsteGerb PraporCerkva Ioanna HrestitelyaCerkva Ioanna HrestitelyaKrayina UkrayinaOblast Ternopilska oblastRajon Chortkivskij rajonGromada Grimajlivska selishna gromadaOsnovni daniZasnovane 1449Naselennya 547Teritoriya 2 506 km Gustota naselennya 218 28 osib km Poshtovij indeks 48232Telefonnij kod 380 3557Geografichni daniGeografichni koordinati 49 16 25 pn sh 26 05 30 sh d 49 27361 pn sh 26 09167 sh d 49 27361 26 09167 Koordinati 49 16 25 pn sh 26 05 30 sh d 49 27361 pn sh 26 09167 sh d 49 27361 26 09167Vodojmi GnilkaVidstan do rajonnogo centru 26 kmNajblizhcha zaliznichna stanciya GrimajlivVidstan do zaliznichnoyi stanciyi 10 kmMisceva vladaAdresa radi 48210 Ternopilska obl Chortkivskij r n smt Grimajliv vul Mazepi bud 8KartaTovsteTovsteMapa Tovste u VikishovishiV yizd u seloKostel blizko 1720r Starij mlin Vidpovidno do Rozporyadzhennya Kabinetu Ministriv Ukrayini vid 12 chervnya 2020 roku 724 r Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Ternopilskoyi oblasti uvijshlo do skladu Grimajlivskoyi selishnoyi gromadi Naselennya 528 osib 2007 NazvaSho stosuyetsya nazvi sela to stari zhiteli poselennya rozkazuyut taku legendu U davninu na misci majbutnogo Tovstogo ris gustij pradavnij lis Vidriznyavsya cej lis vid inshih tim sho dereva mali nadzvichajno tovstij stovbur Koli tut pochali selitisya lyudi pochali virubuvati toj lis cya osoblivist derev zgodom posluzhila za nazvu poselennya GeografiyaSelo Tovste znahoditsya na berezi richki Gnila na shodi rajonu Vishe za techiyeyu na vidstani 1 5 km roztashovane selo Bilinivka nizhche za techiyeyu na vidstani 1 5 km roztashovane selo Novosilka na protilezhnomu berezi selo Kut Cherez selo prohodit avtomobilna doroga T 2002 IstoriyaPoblizu sela viyavleno arheologichni pam yatki dobi neolitu eneolitu Legendi perepovidayut sho she za knyazhih davnoruskih chasiv tut selilis lyudi nachebto bula zgadka u tovstyanskih Cerkovnih hronikah pro te sho u 1242 roci tatari spalili Sataniv ta Tovste Persha pismova zgadka pro Tovste datovana 1449 rokom Nevdovzi po tomu selo peretvorilosya na mistechko a u 1469 roci otrimalo magdeburzke pravo pidtverdzhene potim u 1720 roci U rizni chasi tut prozhivalo vid 1500 do 3500 zhiteliv U 1825 roci mistechko vlasnist Leopolda Peltenberga Jogo sin Karl bagato zrobiv dlya vporyadkuvannya mistechka zviv novu ratushu bagato kam yanic dlya uryadovciv kazarmi dlya eskadronu madyarskih gusariv stajni dlya konej sho perevozili poshtu zaprosiv remisnikiv U 1843 roci rozpochala pracyuvati shkola z vikladannyam nimeckoyu movoyu yaku zgodom zminili na polsku a z 1861 roku za spriyannya miscevogo greko katolickogo paroha Antoniya Zderkovskogo okremo vidkrilasya pochatkova ukrayinska shkola V kinci XIX stolittya zbudovano chitalnyu Prosviti U 1872 roci mayetok pridbav Volodislav Fedorovich Shlyahtich nalezhav do Krayevoyi Komisiyi z rozvitku remesla v Shidnij Galichini i podbav pro stvorennya v mistechku Krayevoyi shkoli bodnarsko kovalsko goncharskoyi sho ozhivila desho diyalnist zavmerlih uzhe remisnichih cehiv Fedorovich takozh domigsya vid uryadu vidkrittya u Tovstomu poshti i telegrafu Vnaslidok pozhezhi zgorili 1903 vsi budinki na vul Gorishnya sporudzheno figura 1915 chastina sela Diyali ukrayinski tovaristva Prosvita Lug Silskij gospodar Soyuz ukrayinok kooperativa GerbNa blakitnomu tli zobrazheno olenya simvol mislivstva Simvolichno v davni chasi lisi navkolo mista buli nadzvichajno bagati dichinoyu yaka ne lishe goduvala a she j odyagala u hutro Religiyacerkva Soboru Svyatogo Ioana Hrestitelya 1770 murovana PCU kostel blizko 1720 zbudovanij koshtom Adama Mikoli Syenyavskogo Pam yatkiYe figura na pam yat pro odnoselciv yaki zaginuli pid chas Pershoyi svitovoyi vijni Na miscevomu cvintari zbereglasya bratska mogili USS voyakiv UPA voyiniv ChA Sporudzheno pam yatniki M Shashkevichu 1911 voyinam odnoselcyam poleglim u nimecko radyanskij vijni 1967 Tarasu Shevchenku 1992 na chest skasuvannya panshini restavrovano 1989 nasipano simvolichnu mogilu Borcyam za volyu Ukrayini 1991 Socialna sferaPracyuyut ZOSh 1 3 stupeniv klub biblioteka FAP viddilennya zv yazku torgovi zakladi NaselennyaMovni osoblivosti Selo roztashovane na teritoriyi naddnistryanskogo opilskogo govoru Do Naddnistryanskogo regionalnogo slovnika vneseno taki slova ta frazeologizmi vzhivani u Tovstomu a ciba uzhivayut shob vidignati sobaku baba sort velikoyi biloyi kvasoli barabolya kartoplya baran nizhnij snip u kopi bevz buzok biga kajlo kirka bida dvokolisnij vizok bilavka sort bilih chereshen buzok leleka vereta domotkane prostiralo ryadno vozhivo opik vomasta toplenij zhir vopivnich pivnich vugrak vugor na oblichchi gladushka glechik golovka matochina serednya chastina kolesa zhvachka zhujka zhigavka kropiva zazulka sonechka zalim propushene abo pogano obroblene misce pid chas oranki ogrih zmocok molotnik inosho tilki sho kalyabuha kalyuzha kanya shulika kacabajka kufajka kuc ko uzhivayut shob pidklikati svinej magilnicya rubel netrib nikcheman lyudina nepotrib oboloni lug pasovishe perev nad richkoyu oticichko duzhe malo pivriza Mira ploshi polya sho dorivnyuye 2 morgam pidri Nastil nad hlivom chi stajneyu pirnak napirnik dlya podushki chi perini pomisnicya nizhnya doshka voza prajnik derev yanij valok yakim vibivayut biliznu pid chas prannya prachka misce de na richci perut biliznu repcyuh torba u yakij dorogoyu konyam dayut sino rozgin sposib oranki z boroznoyu poseredini snici detal u perednij chastini voza sutichi prohid mizh budinkami misce de mezhuyut dva gospodarstva tvar oblichchya terebiti zhadibno yisti terno teren torbej zhebrak tra traba treba potribno trachka pilka dlya rizannya drov troshi zarosti nad richkoyu kushi lozi trumblo truna cipilno derzhak cipa chuper chuprina yurko korotka palka yakoyu v yazhut snopi Vidomi lyudiNarodilisya Vasil Bardachevskij mitec keramik Francishek Gorodiskij hudozhnik Ivan Fostakivskij lotchik aviaciyi UGA sotnik Genrik Bigelyajzen polskij literaturoznavec Yan Semkovich arhitektor Stepan Shvak poet gromadskij diyach Volodimir Shvak 27 chervnya 1898 29 veresnya 1972 roku v s Kut Gusyatinskogo rajonu literator uchasnik vizvolnih zmagan strileckij poet pisnyar Navchavsya u Tovstenkivskij shkoli Pracyuvav sluzhbovcem Jogo sin Stepan pishov po literaturnih stopah batka Pereshlyuga Dmitro Petrovich regionalnij diyach OUNPerebuvali Pismenniki gromadski diyachi Ivan Franko Markiyan Shashkevich Pismennik Denis Lukiyanovich Poet gromadskij diyach Andrij MalishkoProzhivali Mihajlo Rozhko ukrayinskij vchenij krayeznavec kasteolog doslidnik Tustani PrimitkiKabinet Ministriv Ukrayini Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Ternopilskoyi oblasti www kmu gov ua ua Procitovano 5 zhovtnya 2021 http teren in ua 2016 06 27 27 chervnya v istoriyi ternopilshhyny DzherelaBigus M Gruntas G Melnichuk B Tovste Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 455 456 ISBN 978 966 528 279 2 Kushnir V Tovste mistechko v Medoborah Ternopil 2009 302 s PosilannyaPortal Ternopilshina Touste Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1892 T XII S 433 pol S 433