Су́шки — село в Україні, в Коростенському районі Житомирської області. Населення становить 253 особи. У населеному пункті діє Сушківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів, де навчається 50 дітей. У селі Сушки працює аптека, амбулаторія, 2 магазини. Більшість жителів села займаються сільським господарством та працюють у лісовій сфері.
село Сушки | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Житомирська область | ||||
Район | Коростенський район | ||||
Громада | Ушомирська сільська громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA18060230420080429 | ||||
Облікова картка | картка | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1501 | ||||
Населення | 253 | ||||
Площа | 2,547 км² | ||||
Густота населення | 132,43 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 11565 | ||||
Телефонний код | +380 4142 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | H G O | ||||
Середня висота над рівнем моря | 197 м | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 11565, Житомирська обл., Коростенський р-н, с. Сушки, вул. Центральна, 45 | ||||
Карта | |||||
![]() Сушки | |||||
![]() Сушки | |||||
Мапа | |||||
|
Символіка
Символіка села була затверджена рішенням позачергової двадцять другої сесії VII скликання від № 125 07 липня 2017 року «Про герб і прапор села Сушки Коростенського району Житомирської області».
На гербі у золотому обрамленні — традиційний краєвид села Сушки: зелені поля, на яких зображені дерево та конюшина. На верхній частині герба — корона з традиційного для древлянського краю жита. У нижній частині — вказана дата першої письмової згадки про село Сушки — 1501 рік та зазначена назва села «Сушки».
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDFOMWMyaHJlVEV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZOMWMyaHJlVEV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUxTDFOMWMyaHJlVEl1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZOMWMyaHJlVEl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV4TDFOMWMyaHJhVEl5TkM1cWNHY3ZNVGs1Y0hndFUzVnphR3RwTWpJMExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU1TDFOMWMyaHJlVFV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZOMWMyaHJlVFV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDFOMWMyaHJlVGN1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZOMWMyaHJlVGN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZpTDFkbE1sOHdOemN1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZkbE1sOHdOemN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRtTDFONWMyaHJhVjh4TWpNdWFuQm5Mekl3TUhCNExWTjVjMmhyYVY4eE1qTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpsTDFOMWMyaHJlVEV6TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxVGRYTm9hM2t4TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRrTDFOMWMyaHJhVEl5TlM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFUzVnphR3RwTWpJMUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF3TDFOMWMyaHJhVEl5TXk1cWNHY3ZNakF4Y0hndFUzVnphR3RwTWpJekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek15TDFOMWMyaHJhVEl5Tnk1cWNHY3ZNakEyY0hndFUzVnphR3RwTWpJM0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF4TDFOMWMyaHJlVGt1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZOMWMyaHJlVGt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0xTHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE15VkVNU1U0T0NWRU1DVkNRU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9ERWxSREVsT1RZbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxRVEVsUkRFbE9ETWxSREVsT0RnbFJEQWxRa0VsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVReEpUZ3hKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV4TDFkbE1sOHdPRGN1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZkbE1sOHdPRGN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZtTDFkbE1sOHdPRFV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZkbE1sOHdPRFV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У селі Сушки було виявлено історичну пам'ятку (кераміка з відбитками шнура, штампу), яка відноситься до поселення фінального Трипілля етапу СІІ. Історичне поселення розташоване поблизу села.
Історія села Сушки відображена у двох книгах:
- історичний нарис «Село Сушки в минулому», автором якого є житель села Сушки Хотян Володимир Степанович
- книга «Фотоісторія села Сушки», автором якого є житель села Сушки Щербина Микола Адамович (батько українського політтехнолога ).
У писемних джерелах населений пункт вперше згадується в інвентаризації міста Житомир від 1501 року під назвою Шушковець. Під назвою Сушки село згадується у жовтні 1699 року в скаргах тарноградського старости Федора Немирича на козацьких полковників Семена Палія та Захара Іскру. Уся земля належала польському поміщику Тишкевичу. У 1894 році було прийнято рішення про розмежування земель. Поміщик найняв землеміра, який разом із уповноваженим від громади відділив навколо села земельний масив для селян розміром 4730 десятин, в середньому по 52 десятини на кожен з 90 дворів, а також 50 десятин орної землі для церкви. На південь від населеного пункту, біля свого фільварка, Тишкевич наміряв для себе 250 десятин найкращої землі, що стала називатися «панським ланом».
У 1906 році село Барашівської волості Житомирського повіту Волинської губернії. Відстань від повітового міста 73 верст, від волості 23. Дворів 296, мешканців 1781.
У 1912 році у Сушках було відкрито двукласне сільське училище.
Навесні 1919 року у селі було утворено ревком, головою якого було обрано Я. Кухарчука. Восени 1920 року було організовано комнезам. Восени 1920 року на території Сушківської сільради було організовано 5 колгоспів: колгосп «Індустрія», колгосп імені Будьонного, колгосп «Червоний Хлібороб», колгосп «Новий шлях» та колгосп «Новина».
Під час Другої світової війни через село проходила ІІ лінія оборони радянських військ.
20 липня 1941 року село Сушки було захоплено німецькими військами. Під час окупації було спалено 12 будівель колгоспу та колгоспників, знищено парк та сільськогосподарський реманент. Окупанти закатували та розстріляли 9 осіб, силоміць вивезли на каторжні роботи до Німеччини 280 жителів села, переважно молодь.
На фронтах Другої світової війни воювало 233 мешканці села Сушки. За проявлений героїзм 119 з них було нагороджено орденами та медалями, 114 осіб загинуло.
8 липня 1955 року по вулиці Рудня у Сушках відбувся останній бій бійців УПА на Житомирщині проти військ НКВС. 8 липня 1955 року садибу Марії Яценко на західній околиці села Сушки оточило кілька сотень НКВСівців, які через динаміки зажадали від повстанців здатися. Їх було в криївці двоє — сотенний «Роман» (Володимир Кудра) та вояк «Лис» (Олександр Усач, як буде встановлено аж через сорок років уже в незалежній українській державі). У відповідь карателі почули: «Вояки УПА не здаються!». У Сушках було встановлено і спеціальний пам'ятний знак на честь загиблих повстанців сотні «Романа». Розпочавшись вночі, бій тривав майже 10 годин. Енкаведисти підпалили хату, з якої відстрілювалися «Роман» і «Лис». Вояки УПА вискочили з хати і кинулися в різні боки. Але село було оточене щільним кільцем, і їх застрелили. Московські карателі були подивовані незламністю упівців, адже їх було у сотні разів менше. Та для українців цей нерівний бій завершився трагічно. Про подвиг повстанців Володимир Плотницький написав книгу «Останні постріли повстанців». У ній він описує 13-річну боротьбу повстанської сотні «Романа», яка діяла на Волині, Рівненщині та Житомирщині.
На початку післявоєнних 50-х років село Сушки налічувало 432 двори, а в селі проживали 1649 осіб.
У 1972 році в один колгосп було об'єднано два колгоспи: імені Малиновського та «50-річчя Жовтня» сусіднього села Білка. Головою нового колгоспу було обрано Івана Зіновійовича Філоненка. Під його керівництвом об'єднаний спецгосп «50-річчя Жовтня» став одним із найкращих у Коростенському районі.
Навесні 1989 року розпочалося будівництво храму в селі Сушки. 14 вересня 1991 року було освячено Свято-Миколаївську церкву. На сьогодні настоятелем храму є отець Герасим.
У 1992 році сушківський відділок колгоспу «50-річчя Жовтня» було відокремлено й утворено новий колгосп «Нове життя». У 2000 році КСП «Нове життя» було реорганізовано у СТОВ «Нове життя». Під час реорганізації було розікрадено майно та техніку колишнього колгоспу. Жителі села звинуватили у розкраданні колишнього голову КСП «Нове життя» Володимира Кузьмича Бойка.
У серпні 2014 року невідомі зруйнували пам'ятник воякам УПА.
Пам'ятник воякам УПА було відновлено та відкрито у липні 2015 року.
До села Сушки у листопаді 2011 року було проведено Вікіекспедицію, під час якої було зафіксовано Пам'ятний знак останньої боївки ОУН-УПА на Житомирщині, приміщення сільського будинку культури, капличку на виїзді із села у напрямку села Гута Ємільчинського району та Кам'яногірський кар'єр, розташований на території Сушківської сільської ради.
Щороку у селі Сушки у серпні проводиться свято — День села Сушки, участь в організації якого бере місцева громада, Сушківська сільська рада, місцеве сільськогосподарське підприємство «Добре Поле». Постійними гостями свята є керівництво Коростенської районної ради та Коростенської районної державної адміністрації.
Колищній орган місцевого самоуправління - Сушківська сільська рада.
Видатні особи
16 листопада 1910 р. у селі Сушки народився всесвітньо відомий фізіолог Павло Харченко, який у 1947 році захистив кандидатську дисертацію на тему «Вплив електролітів на серце». Працював у НДІ фізіології Київського державного університету імені Тараса Шевченка. У 1950-60-х роках основним напрямком його наукових досліджень була фізіологія вищої нервової діяльності. Він дослідив динаміку утворення запізнілих умовних рефлексів на подразники з різних аналізаторних систем у собак, механізм розгальмовування під впливом зовнішніх подразників різної сили і тривалості. Вперше показав динаміку гальмівного процесу і перехід його у фазу збудження при виробленні і закріпленні рефлексів. Під його керівництвом у відділі фізіології ВНД НДІ фізіології було одержано дані стосовно аналітико-синтетичної діяльності головного мозку птахів, кролів і собак. У 1959 році захистив докторську дисертацію. У 1960 році видав монографію «Запізнілі умовні рефлекси», у якій узагальнив результати проведених досліджень. З 1964 по 1973 рр. завідував кафедрою фізіології людини і тварин біологічного факультету Київського державного університету імені Тараса Григоровича Шевченка. Під час роботи в університеті був головою профбюро, деканом біологічного факультету, заступником проректора з наукової роботи. Помер Павло Дмитрович Харченко в 1973 році на 63-му році життя у розквіті творчих сил.
У Сушках розпочинав свою кар'єру український письменник та комерційний директор УНІАН Валерій Нечипоренко, який за направленням із інституту півтора року працював учителем сільської школи. Окрім математики, фізики та астрономії йому доводилося викладати історію, фізкультуру, хімію. Саме в селі Сушки Валерій Нечипоренко познайомився зі своєю майбутньою дружиною Любов'ю Дмитрівною.
У селі Сушки народився кандидат фізико-математичних наук Київського національного університету В. М. Яковенко, генерал-лейтенант та ректор Ульянівского вищого військового училища зв'язку Гузенко Микола Трофимович.
Сьогодення
Сільська влада
1998 року на виборах сільського голови села Сушки було обрано Катерину Супруненко. 2002 року головою Сушківської сільської ради обрано , якого було знову обрано на цю посаду на виборах сільського голови 26 березня 2006 року. На місцевих виборах 31 жовтня 2010 року сільським головою села Сушки Коростенського району було обрано Максимчук Людмилу Миколаївну. На місцевих виборах 25 жовтня 2015 року сільським головою села Сушки Коростенського району знову було обрано Максимчук Людмилу Миколаївну.
На місцевих виборах 25 жовтня 2015 року депутатом Коростенської районної ради від села Сушки та Кам'яна Гора обрано директора ТОВ «Добре Поле» Тарасенка Володимира Івановича, за якого свої голоси віддали 83,3 % виборців. Це найбільша кількість голосів серед усіх депутатів Коростенської районної ради.
Сільське господарство
З 2013 році у селі Сушки працює ТОВ «Добре Поле», яке має власну матеріально-технічну базу та займається вирощуванням сільськогосподарських культур, серед яких: жито, пшениця, овес, ячмінь, гречка, багаторічні трави. Директором ТОВ «Добре Поле» є дипломований агроном Тарасенко Володимир Іванович. «Добре Поле» не лише засіває сушківські поля, а й бере активну участь у житті села: створює робочі місця, надається допомога територіальній громаді, школі, церкві.
Освіта
У 1912 році у Сушках було відкрито двокласне сільське училище. На сьогодні у селі функціонує загальноосвітня школа I—III ступенів.
Керівництво Сушківської загальноосвітньої школи: З вересня 2007 до вересня 2010 року директором Сушківської ЗШ 1-3 ст. працював Макарчук Сергій Федорович
З вересня 2010 року по серпень 2015 року директором Сушківської загальноосвітньої школи 1-3 ст. працювала Кучерук Наталія Петрівна.
З 1 вересня 2015 року директором Сушківської загальноосвітньої школи 1-3 ст. працює Литвинчук Лариса Миколаївна.
3 жовтня 2015 року відбулося світування 130-ї річниці з дня заснування Сушківської загальноосвітньої школи Коростенського району Житомирської області.
Цього святкового дня за підтримки місцевого сільгосппідприємства «Добре Поле» було офіційно відкрито Музей історії села Сушки.
Торгівля
У Сушках працює магазин «Сушки Маркет», який діє за принципом супермаркету.
Медицина
У Сушках діє сільська амбулаторія. На балансі амбулаторії є автомобіль невідкладної допомоги.
Дозвілля
Біля магазину «Сушки Маркет» є літнє кафе.
На території Сушківської сільської ради діє Спеціалізоване лісомисливське господарство «Сушки».
Див. також
Джерела
Відео
- YouTube [ 4 квітня 2016 у Wayback Machine.] До 130-ї річниці Сушківської ЗОШ у школі відкрили музей історії села
- YouTube [ 26 березня 2016 у Wayback Machine.] Сюжет про роботу сільгосппідприємства «Добре Поле» (село Сушки Коростенського району)
- YouTube Поліські традиції: День села Сушки
- YouTube [ 27 вересня 2016 у Wayback Machine.] На Житомирщині відсвяткували день села Сушки
- YouTube Сюжет про 130-річчя Сушківської школи
- YouTube [ 28 березня 2016 у Wayback Machine.] ТОВ «Добре Поле» підтримує громаду с. Сушки Коростенського району
Фоторепортажі
- AgroNews [ 24 березня 2015 у Wayback Machine.] Жители Сушек отпраздновали День села
Примітки
- Село Сушки Коростенського району Житомирської області[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 9 серпня 2017. Процитовано 8 серпня 2017.
- На Житомирщині "свободівці" після вшанування воїнів УПА зруйнували пам'ятник Леніну. Еспресо TV. 7 липня 2014. оригіналу за 21 квітня 2019. Процитовано 8 червня 2021.
- На Житомирщині зруйнували пам'ятник воїнам УПА. Еспресо TV. 13 серпня 2014. оригіналу за 29 вересня 2020. Процитовано 8 червня 2021.
- за Шмаглієм М. М. 19а, с. 96; 29, с. 36-37, Реєстр пам'яток трипільської культури [ 13 січня 2010 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 18 жовтня 2016. Процитовано 27 липня 2019.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 21 серпня 2016. Процитовано 7 листопада 2015.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 14 грудня 2017. Процитовано 8 червня 2019.
- . Архів оригіналу за 4 липня 2010. Процитовано 3 серпня 2010.
- . Архів оригіналу за 14 липня 2014. Процитовано 17 серпня 2013.
- Анатолій Зборовський «Останній бій УПА на Житомирщині», № 29 (334), 23 липня 2010, стор. 11
- Житомирська область[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 30 березня 2015. Процитовано 8 листопада 2015.
- . Архів оригіналу за 29 вересня 2020. Процитовано 13 серпня 2014.
- . Архів оригіналу за 12 червня 2012. Процитовано 4 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 11 вересня 2013. Процитовано 15 серпня 2013.
- Нечипоренко Валерій Петрович[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 17 липня 2015. Процитовано 8 листопада 2015.
- . Архів оригіналу за 27 вересня 2013. Процитовано 3 липня 2013.
- Коростенська районна державна адміністрація
- У Коростенському районі відкрили Музей історії села Сушки
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Сушки (Коростенський район) |
- Погода в селі Сушки [ 19 грудня 2011 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття про Житомирську область. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Su shki selo v Ukrayini v Korostenskomu rajoni Zhitomirskoyi oblasti Naselennya stanovit 253 osobi U naselenomu punkti diye Sushkivska zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv de navchayetsya 50 ditej U seli Sushki pracyuye apteka ambulatoriya 2 magazini Bilshist zhiteliv sela zajmayutsya silskim gospodarstvom ta pracyuyut u lisovij sferi selo Sushki Gerb Prapor Krayina Ukrayina Oblast Zhitomirska oblast Rajon Korostenskij rajon Gromada Ushomirska silska gromada Kod KATOTTG UA18060230420080429 Oblikova kartka kartka Osnovni dani Zasnovane 1501 Naselennya 253 Plosha 2 547 km Gustota naselennya 132 43 osib km Poshtovij indeks 11565 Telefonnij kod 380 4142 Geografichni dani Geografichni koordinati 50 48 46 pn sh 28 14 15 sh d H G O Serednya visota nad rivnem morya 197 m Misceva vlada Adresa radi 11565 Zhitomirska obl Korostenskij r n s Sushki vul Centralna 45 Karta Sushki Sushki Mapa Sushki u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Sushki SimvolikaSimvolika sela bula zatverdzhena rishennyam pozachergovoyi dvadcyat drugoyi sesiyi VII sklikannya vid 125 07 lipnya 2017 roku Pro gerb i prapor sela Sushki Korostenskogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti Na gerbi u zolotomu obramlenni tradicijnij krayevid sela Sushki zeleni polya na yakih zobrazheni derevo ta konyushina Na verhnij chastini gerba korona z tradicijnogo dlya drevlyanskogo krayu zhita U nizhnij chastini vkazana data pershoyi pismovoyi zgadki pro selo Sushki 1501 rik ta zaznachena nazva sela Sushki IstoriyaPri v yizdi u selo Hrest pri v yizdi do sela Cerkva Shkola Golovnij korpus shkoli Pechatka pro zavershennya budivnictva shkoli v Sushkah u 1889 roci Tri lipi Dilnicha likarnya Poshta Stavok u Sushkah Pam yatnik V I Leninu znesenij 6 lipnya 2014 Sushkivska silska rada Budinki u Sushkah Pam yatnij znak zagiblim u Sushkah voyinam UPA zrujnovanij 12 serpnya 2014 U seli Sushki bulo viyavleno istorichnu pam yatku keramika z vidbitkami shnura shtampu yaka vidnositsya do poselennya finalnogo Tripillya etapu SII Istorichne poselennya roztashovane poblizu sela Istoriya sela Sushki vidobrazhena u dvoh knigah istorichnij naris Selo Sushki v minulomu avtorom yakogo ye zhitel sela Sushki Hotyan Volodimir Stepanovich kniga Fotoistoriya sela Sushki avtorom yakogo ye zhitel sela Sushki Sherbina Mikola Adamovich batko ukrayinskogo polittehnologa U pisemnih dzherelah naselenij punkt vpershe zgaduyetsya v inventarizaciyi mista Zhitomir vid 1501 roku pid nazvoyu Shushkovec Pid nazvoyu Sushki selo zgaduyetsya u zhovtni 1699 roku v skargah tarnogradskogo starosti Fedora Nemiricha na kozackih polkovnikiv Semena Paliya ta Zahara Iskru Usya zemlya nalezhala polskomu pomishiku Tishkevichu U 1894 roci bulo prijnyato rishennya pro rozmezhuvannya zemel Pomishik najnyav zemlemira yakij razom iz upovnovazhenim vid gromadi viddiliv navkolo sela zemelnij masiv dlya selyan rozmirom 4730 desyatin v serednomu po 52 desyatini na kozhen z 90 dvoriv a takozh 50 desyatin ornoyi zemli dlya cerkvi Na pivden vid naselenogo punktu bilya svogo filvarka Tishkevich namiryav dlya sebe 250 desyatin najkrashoyi zemli sho stala nazivatisya panskim lanom U 1906 roci selo Barashivskoyi volosti Zhitomirskogo povitu Volinskoyi guberniyi Vidstan vid povitovogo mista 73 verst vid volosti 23 Dvoriv 296 meshkanciv 1781 U 1912 roci u Sushkah bulo vidkrito dvuklasne silske uchilishe Navesni 1919 roku u seli bulo utvoreno revkom golovoyu yakogo bulo obrano Ya Kuharchuka Voseni 1920 roku bulo organizovano komnezam Voseni 1920 roku na teritoriyi Sushkivskoyi silradi bulo organizovano 5 kolgospiv kolgosp Industriya kolgosp imeni Budonnogo kolgosp Chervonij Hliborob kolgosp Novij shlyah ta kolgosp Novina Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni cherez selo prohodila II liniya oboroni radyanskih vijsk 20 lipnya 1941 roku selo Sushki bulo zahopleno nimeckimi vijskami Pid chas okupaciyi bulo spaleno 12 budivel kolgospu ta kolgospnikiv znisheno park ta silskogospodarskij remanent Okupanti zakatuvali ta rozstrilyali 9 osib silomic vivezli na katorzhni roboti do Nimechchini 280 zhiteliv sela perevazhno molod Na frontah Drugoyi svitovoyi vijni voyuvalo 233 meshkanci sela Sushki Za proyavlenij geroyizm 119 z nih bulo nagorodzheno ordenami ta medalyami 114 osib zaginulo 8 lipnya 1955 roku po vulici Rudnya u Sushkah vidbuvsya ostannij bij bijciv UPA na Zhitomirshini proti vijsk NKVS 8 lipnya 1955 roku sadibu Mariyi Yacenko na zahidnij okolici sela Sushki otochilo kilka soten NKVSivciv yaki cherez dinamiki zazhadali vid povstanciv zdatisya Yih bulo v kriyivci dvoye sotennij Roman Volodimir Kudra ta voyak Lis Oleksandr Usach yak bude vstanovleno azh cherez sorok rokiv uzhe v nezalezhnij ukrayinskij derzhavi U vidpovid karateli pochuli Voyaki UPA ne zdayutsya U Sushkah bulo vstanovleno i specialnij pam yatnij znak na chest zagiblih povstanciv sotni Romana Rozpochavshis vnochi bij trivav majzhe 10 godin Enkavedisti pidpalili hatu z yakoyi vidstrilyuvalisya Roman i Lis Voyaki UPA viskochili z hati i kinulisya v rizni boki Ale selo bulo otochene shilnim kilcem i yih zastrelili Moskovski karateli buli podivovani nezlamnistyu upivciv adzhe yih bulo u sotni raziv menshe Ta dlya ukrayinciv cej nerivnij bij zavershivsya tragichno Pro podvig povstanciv Volodimir Plotnickij napisav knigu Ostanni postrili povstanciv U nij vin opisuye 13 richnu borotbu povstanskoyi sotni Romana yaka diyala na Volini Rivnenshini ta Zhitomirshini Na pochatku pislyavoyennih 50 h rokiv selo Sushki nalichuvalo 432 dvori a v seli prozhivali 1649 osib U 1972 roci v odin kolgosp bulo ob yednano dva kolgospi imeni Malinovskogo ta 50 richchya Zhovtnya susidnogo sela Bilka Golovoyu novogo kolgospu bulo obrano Ivana Zinovijovicha Filonenka Pid jogo kerivnictvom ob yednanij specgosp 50 richchya Zhovtnya stav odnim iz najkrashih u Korostenskomu rajoni Navesni 1989 roku rozpochalosya budivnictvo hramu v seli Sushki 14 veresnya 1991 roku bulo osvyacheno Svyato Mikolayivsku cerkvu Na sogodni nastoyatelem hramu ye otec Gerasim U 1992 roci sushkivskij viddilok kolgospu 50 richchya Zhovtnya bulo vidokremleno j utvoreno novij kolgosp Nove zhittya U 2000 roci KSP Nove zhittya bulo reorganizovano u STOV Nove zhittya Pid chas reorganizaciyi bulo rozikradeno majno ta tehniku kolishnogo kolgospu Zhiteli sela zvinuvatili u rozkradanni kolishnogo golovu KSP Nove zhittya Volodimira Kuzmicha Bojka U serpni 2014 roku nevidomi zrujnuvali pam yatnik voyakam UPA Pam yatnik voyakam UPA bulo vidnovleno ta vidkrito u lipni 2015 roku Do sela Sushki u listopadi 2011 roku bulo provedeno Vikiekspediciyu pid chas yakoyi bulo zafiksovano Pam yatnij znak ostannoyi boyivki OUN UPA na Zhitomirshini primishennya silskogo budinku kulturi kaplichku na viyizdi iz sela u napryamku sela Guta Yemilchinskogo rajonu ta Kam yanogirskij kar yer roztashovanij na teritoriyi Sushkivskoyi silskoyi radi Shoroku u seli Sushki u serpni provoditsya svyato Den sela Sushki uchast v organizaciyi yakogo bere misceva gromada Sushkivska silska rada misceve silskogospodarske pidpriyemstvo Dobre Pole Postijnimi gostyami svyata ye kerivnictvo Korostenskoyi rajonnoyi radi ta Korostenskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Kolishnij organ miscevogo samoupravlinnya Sushkivska silska rada Vidatni osobi16 listopada 1910 r u seli Sushki narodivsya vsesvitno vidomij fiziolog Pavlo Harchenko yakij u 1947 roci zahistiv kandidatsku disertaciyu na temu Vpliv elektrolitiv na serce Pracyuvav u NDI fiziologiyi Kiyivskogo derzhavnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka U 1950 60 h rokah osnovnim napryamkom jogo naukovih doslidzhen bula fiziologiya vishoyi nervovoyi diyalnosti Vin doslidiv dinamiku utvorennya zapiznilih umovnih refleksiv na podrazniki z riznih analizatornih sistem u sobak mehanizm rozgalmovuvannya pid vplivom zovnishnih podraznikiv riznoyi sili i trivalosti Vpershe pokazav dinamiku galmivnogo procesu i perehid jogo u fazu zbudzhennya pri viroblenni i zakriplenni refleksiv Pid jogo kerivnictvom u viddili fiziologiyi VND NDI fiziologiyi bulo oderzhano dani stosovno analitiko sintetichnoyi diyalnosti golovnogo mozku ptahiv kroliv i sobak U 1959 roci zahistiv doktorsku disertaciyu U 1960 roci vidav monografiyu Zapiznili umovni refleksi u yakij uzagalniv rezultati provedenih doslidzhen Z 1964 po 1973 rr zaviduvav kafedroyu fiziologiyi lyudini i tvarin biologichnogo fakultetu Kiyivskogo derzhavnogo universitetu imeni Tarasa Grigorovicha Shevchenka Pid chas roboti v universiteti buv golovoyu profbyuro dekanom biologichnogo fakultetu zastupnikom prorektora z naukovoyi roboti Pomer Pavlo Dmitrovich Harchenko v 1973 roci na 63 mu roci zhittya u rozkviti tvorchih sil U Sushkah rozpochinav svoyu kar yeru ukrayinskij pismennik ta komercijnij direktor UNIAN Valerij Nechiporenko yakij za napravlennyam iz institutu pivtora roku pracyuvav uchitelem silskoyi shkoli Okrim matematiki fiziki ta astronomiyi jomu dovodilosya vikladati istoriyu fizkulturu himiyu Same v seli Sushki Valerij Nechiporenko poznajomivsya zi svoyeyu majbutnoyu druzhinoyu Lyubov yu Dmitrivnoyu U seli Sushki narodivsya kandidat fiziko matematichnih nauk Kiyivskogo nacionalnogo universitetu V M Yakovenko general lejtenant ta rektor Ulyanivskogo vishogo vijskovogo uchilisha zv yazku Guzenko Mikola Trofimovich SogodennyaSilska vlada 1998 roku na viborah silskogo golovi sela Sushki bulo obrano Katerinu Suprunenko 2002 roku golovoyu Sushkivskoyi silskoyi radi obrano yakogo bulo znovu obrano na cyu posadu na viborah silskogo golovi 26 bereznya 2006 roku Na miscevih viborah 31 zhovtnya 2010 roku silskim golovoyu sela Sushki Korostenskogo rajonu bulo obrano Maksimchuk Lyudmilu Mikolayivnu Na miscevih viborah 25 zhovtnya 2015 roku silskim golovoyu sela Sushki Korostenskogo rajonu znovu bulo obrano Maksimchuk Lyudmilu Mikolayivnu Na miscevih viborah 25 zhovtnya 2015 roku deputatom Korostenskoyi rajonnoyi radi vid sela Sushki ta Kam yana Gora obrano direktora TOV Dobre Pole Tarasenka Volodimira Ivanovicha za yakogo svoyi golosi viddali 83 3 viborciv Ce najbilsha kilkist golosiv sered usih deputativ Korostenskoyi rajonnoyi radi Silske gospodarstvo Z 2013 roci u seli Sushki pracyuye TOV Dobre Pole yake maye vlasnu materialno tehnichnu bazu ta zajmayetsya viroshuvannyam silskogospodarskih kultur sered yakih zhito pshenicya oves yachmin grechka bagatorichni travi Direktorom TOV Dobre Pole ye diplomovanij agronom Tarasenko Volodimir Ivanovich Dobre Pole ne lishe zasivaye sushkivski polya a j bere aktivnu uchast u zhitti sela stvoryuye robochi miscya nadayetsya dopomoga teritorialnij gromadi shkoli cerkvi Osvita U 1912 roci u Sushkah bulo vidkrito dvoklasne silske uchilishe Na sogodni u seli funkcionuye zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv Kerivnictvo Sushkivskoyi zagalnoosvitnoyi shkoli Z veresnya 2007 do veresnya 2010 roku direktorom Sushkivskoyi ZSh 1 3 st pracyuvav Makarchuk Sergij Fedorovich Z veresnya 2010 roku po serpen 2015 roku direktorom Sushkivskoyi zagalnoosvitnoyi shkoli 1 3 st pracyuvala Kucheruk Nataliya Petrivna Z 1 veresnya 2015 roku direktorom Sushkivskoyi zagalnoosvitnoyi shkoli 1 3 st pracyuye Litvinchuk Larisa Mikolayivna 3 zhovtnya 2015 roku vidbulosya svituvannya 130 yi richnici z dnya zasnuvannya Sushkivskoyi zagalnoosvitnoyi shkoli Korostenskogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti Cogo svyatkovogo dnya za pidtrimki miscevogo silgosppidpriyemstva Dobre Pole bulo oficijno vidkrito Muzej istoriyi sela Sushki Torgivlya U Sushkah pracyuye magazin Sushki Market yakij diye za principom supermarketu Medicina U Sushkah diye silska ambulatoriya Na balansi ambulatoriyi ye avtomobil nevidkladnoyi dopomogi Dozvillya Bilya magazinu Sushki Market ye litnye kafe Na teritoriyi Sushkivskoyi silskoyi radi diye Specializovane lisomislivske gospodarstvo Sushki Div takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Zhitomirska oblast DzherelaVideo YouTube 4 kvitnya 2016 u Wayback Machine Do 130 yi richnici Sushkivskoyi ZOSh u shkoli vidkrili muzej istoriyi sela YouTube 26 bereznya 2016 u Wayback Machine Syuzhet pro robotu silgosppidpriyemstva Dobre Pole selo Sushki Korostenskogo rajonu YouTube Poliski tradiciyi Den sela Sushki YouTube 27 veresnya 2016 u Wayback Machine Na Zhitomirshini vidsvyatkuvali den sela Sushki YouTube Syuzhet pro 130 richchya Sushkivskoyi shkoli YouTube 28 bereznya 2016 u Wayback Machine TOV Dobre Pole pidtrimuye gromadu s Sushki Korostenskogo rajonu Fotoreportazhi AgroNews 24 bereznya 2015 u Wayback Machine Zhiteli Sushek otprazdnovali Den selaPrimitkiSelo Sushki Korostenskogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 9 serpnya 2017 Procitovano 8 serpnya 2017 Na Zhitomirshini svobodivci pislya vshanuvannya voyiniv UPA zrujnuvali pam yatnik Leninu Espreso TV 7 lipnya 2014 originalu za 21 kvitnya 2019 Procitovano 8 chervnya 2021 Na Zhitomirshini zrujnuvali pam yatnik voyinam UPA Espreso TV 13 serpnya 2014 originalu za 29 veresnya 2020 Procitovano 8 chervnya 2021 za Shmagliyem M M 19a s 96 29 s 36 37 Reyestr pam yatok tripilskoyi kulturi 13 sichnya 2010 u Wayback Machine Arhiv originalu za 18 zhovtnya 2016 Procitovano 27 lipnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 21 serpnya 2016 Procitovano 7 listopada 2015 PDF Arhiv originalu PDF za 14 grudnya 2017 Procitovano 8 chervnya 2019 Arhiv originalu za 4 lipnya 2010 Procitovano 3 serpnya 2010 Arhiv originalu za 14 lipnya 2014 Procitovano 17 serpnya 2013 Anatolij Zborovskij Ostannij bij UPA na Zhitomirshini 29 334 23 lipnya 2010 stor 11 Zhitomirska oblast nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 30 bereznya 2015 Procitovano 8 listopada 2015 Arhiv originalu za 29 veresnya 2020 Procitovano 13 serpnya 2014 Arhiv originalu za 12 chervnya 2012 Procitovano 4 grudnya 2011 Arhiv originalu za 11 veresnya 2013 Procitovano 15 serpnya 2013 Nechiporenko Valerij Petrovich nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 17 lipnya 2015 Procitovano 8 listopada 2015 Arhiv originalu za 27 veresnya 2013 Procitovano 3 lipnya 2013 Korostenska rajonna derzhavna administraciya U Korostenskomu rajoni vidkrili Muzej istoriyi sela SushkiPosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Sushki Korostenskij rajon Pogoda v seli Sushki 19 grudnya 2011 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya pro Zhitomirsku oblast Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi