Сурхандар'ї́нська о́бласть (узб. Surxondaryo viloyati) — найпівденніша область (вілоят) Узбекистану. Межує з Таджикистаном, Туркменістаном та Афганістаном. Адміністративний центр — місто Термез.
Сурхандар'їнський вілоят (Сурхандар'їнська область) | |||||
---|---|---|---|---|---|
Samarqand viloyati | |||||
| |||||
Адміністративний центр | Термез | ||||
Країна | |||||
| |||||
Офіційна мова | узбецька | ||||
Населення | |||||
- повне | 1 676 000 | ||||
- густота | 81 чол./км² | ||||
Площа | |||||
- повна | 20 800 км² км² | ||||
Висота | |||||
- максимальна | 535 м | ||||
- мінімальна | 535 м | ||||
Часовий пояс | |||||
Дата заснування | 6 березня 1941 | ||||
Губернатор | Q106584062? | ||||
Вебсайт | surxon.gov.uz | ||||
Код ISO 3166-2 | UZ-SU | ||||
|
Географія
Центральна і південна частини області є рівнинними. На півночі розташований Гіссарський хребет, на заході і північному заході розташовані його відроги - гори (4425 м) і (3139 м), на Сході розташовується хребет Бабатаї (до 2290 м ), на півдні - долина річки Амудар'ї.
Клімат - від сухого пустельного на півдні, до субтропічного на півночі (р. Узун). Середня температура січня становить +3 °, липня +30 ° С. На рівнинах кількість опадів коливається від 130 мм до 360 мм на рік, в передгірських районах - від 440 мм до 620 мм.
Є запаси нафти, газу, вугілля, солі, гіпс а й інших корисних копалин.
Населення
Населення (2005) налічує близько 1 676 тис. осіб. Етнічний склад у Сурхандарьо виражений представниками різних національностей, в тому числі узбеки, таджики, росіяни, татари, корейці, афганці, та інші . У Сурхандар'їнській області проживають таджики чотирьох різних кланів: Панджобські (Панжобі), Дарбандські (Дарбанді), Сайробські (Сайробі) і Байсунські (Бойсуні).
Економіка
Основу економіки області складає агропромисловий комплекс. Вирощуються тонковолокнисті сорти бавовнику.
Діють 26 великих промислових підприємств. Провідними галузями промисловості Сурхандар'їнської області є легка і харчова промисловість. Значне місце займає гірничодобувна промисловість: близько Хаудага, Учкизила, Ляльмікара і Кокайди діють нафтові і газові промисли.
Адміністративний поділ
Область розділена на 13 адміністративних районів (туманів):
- — сел.
- — сел.
- — м. Байсун
- — м. Денау
- — м. Джаркурган
- — сел.
- — м.
- — сел.
- — сел.
- — сел.
- — сел.
- — м.
- — м.
Міста
Керівництво Сурхандар'їнської області
Голови облвиконкому
- (194.3 — 1945)
- (1945 — 194.8)
- (194.9 — 1950)
- Бердиєв Аллаберди (1950 — 1954)
- (1957 — 1959)
- Таїров Абдулхай (січень 1960 — 1960)
- Гулямов Манап (1960 — 1961)
- Усманов Саїдмахмуд Ногманович (1961 — 1962)
- (196.3 — 1970)
- Карімов Абдувахід Карімович (1970 — 1974)
- (1974 — 1978)
- (1978 — лютий 1984)
- (1984 — 1987)
- Бердиєв Хакім Ешбайович (1987 — грудень 1989)
- (грудень 1989 — 1991)
Голови обласної ради народних депутатів
- Бердиєв Хакім Ешбайович (березень 1990 — лютий 1992)
1-і секретарі обкому КП Узбекистану
- (1943 — 1945)
- Джурабаєв Мурат Надирович (1945 — 1952)
- Хакімов Аріф (1952 — липень 1961)
- Худайбердиєв Нармахонмаді Джурайович (липень 1961 — грудень 1962)
- Шамсудінов Фахредін Шамсудінович (грудень 1962 — квітень 1965)
- Мурадов Нуритдін Мурадович (квітень 1965 — 16 серпня 1974)
- Карімов Абдувахід Карімович (1974 — лютий 1977)
- Карімов Абдухалік Карімович (лютий 1977 — 3 серпня 1985)
- Мамарасулов Саліджан (3 серпня 1985 — 2 грудня 1989)
- Бердиєв Хакім Ешбайович (2 грудня 1989 — 14 вересня 1991)
Хокіми (губернатори)
- Бердиєв Хакім Ешбайович (24 лютого 1992 — 15 квітня 1993)
- (15 квітня 1993 — 24 березня 2000)
- (2000 — 2001)
- (21 лютого 2001 — 1 червня 2004)
- (1 червня 2004 — 25 березня 2008)
- (25 березня 2008 — грудень 2011)
- (в.о. грудень 2011 — 15 червня 2012, 15 червня 2012 — 19 грудня 2013)
- (8 січня 2015 — 16 грудня 2016)
- (16 грудня 2016 — липень 2018)
- (в.о. 12 липня 2018 — 1 квітня 2019)
- (в.о. з 1 квітня 2019 — )
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Surhandar yi nska o blast uzb Surxondaryo viloyati najpivdennisha oblast viloyat Uzbekistanu Mezhuye z Tadzhikistanom Turkmenistanom ta Afganistanom Administrativnij centr misto Termez Surhandar yinskij viloyat Surhandar yinska oblast Samarqand viloyatiAdministrativnij centr TermezKrayina UzbekistanMezhuye z susidni adminodiniciKashkadar yinska oblast Oficijna mova uzbeckaNaselennya povne 1 676 000 gustota 81 chol km Plosha povna 20 800 km km Visota maksimalna 535 m minimalna 535 mChasovij poyas UTC 5Data zasnuvannya 6 bereznya 1941Gubernator Q106584062 Vebsajt surxon gov uzKod ISO 3166 2 UZ SUVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Surhandar yinska oblastGeografiyaCentralna i pivdenna chastini oblasti ye rivninnimi Na pivnochi roztashovanij Gissarskij hrebet na zahodi i pivnichnomu zahodi roztashovani jogo vidrogi gori 4425 m i 3139 m na Shodi roztashovuyetsya hrebet Babatayi do 2290 m na pivdni dolina richki Amudar yi Klimat vid suhogo pustelnogo na pivdni do subtropichnogo na pivnochi r Uzun Serednya temperatura sichnya stanovit 3 lipnya 30 S Na rivninah kilkist opadiv kolivayetsya vid 130 mm do 360 mm na rik v peredgirskih rajonah vid 440 mm do 620 mm Ye zapasi nafti gazu vugillya soli gips a j inshih korisnih kopalin NaselennyaNaselennya 2005 nalichuye blizko 1 676 tis osib Etnichnij sklad u Surhandaro virazhenij predstavnikami riznih nacionalnostej v tomu chisli uzbeki tadzhiki rosiyani tatari korejci afganci ta inshi U Surhandar yinskij oblasti prozhivayut tadzhiki chotiroh riznih klaniv Pandzhobski Panzhobi Darbandski Darbandi Sajrobski Sajrobi i Bajsunski Bojsuni EkonomikaOsnovu ekonomiki oblasti skladaye agropromislovij kompleks Viroshuyutsya tonkovoloknisti sorti bavovniku Diyut 26 velikih promislovih pidpriyemstv Providnimi galuzyami promislovosti Surhandar yinskoyi oblasti ye legka i harchova promislovist Znachne misce zajmaye girnichodobuvna promislovist blizko Haudaga Uchkizila Lyalmikara i Kokajdi diyut naftovi i gazovi promisli Administrativnij podilOblast rozdilena na 13 administrativnih rajoniv tumaniv sel sel m Bajsun m Denau m Dzharkurgan sel m sel sel sel sel m m MistaBajsun Denau Dzharkurgan TermezKerivnictvo Surhandar yinskoyi oblastiGolovi oblvikonkomu 194 3 1945 1945 194 8 194 9 1950 Berdiyev Allaberdi 1950 1954 1957 1959 Tayirov Abdulhaj sichen 1960 1960 Gulyamov Manap 1960 1961 Usmanov Sayidmahmud Nogmanovich 1961 1962 196 3 1970 Karimov Abduvahid Karimovich 1970 1974 1974 1978 1978 lyutij 1984 1984 1987 Berdiyev Hakim Eshbajovich 1987 gruden 1989 gruden 1989 1991 Golovi oblasnoyi radi narodnih deputativ Berdiyev Hakim Eshbajovich berezen 1990 lyutij 1992 1 i sekretari obkomu KP Uzbekistanu 1943 1945 Dzhurabayev Murat Nadirovich 1945 1952 Hakimov Arif 1952 lipen 1961 Hudajberdiyev Narmahonmadi Dzhurajovich lipen 1961 gruden 1962 Shamsudinov Fahredin Shamsudinovich gruden 1962 kviten 1965 Muradov Nuritdin Muradovich kviten 1965 16 serpnya 1974 Karimov Abduvahid Karimovich 1974 lyutij 1977 Karimov Abduhalik Karimovich lyutij 1977 3 serpnya 1985 Mamarasulov Salidzhan 3 serpnya 1985 2 grudnya 1989 Berdiyev Hakim Eshbajovich 2 grudnya 1989 14 veresnya 1991 Hokimi gubernatori Berdiyev Hakim Eshbajovich 24 lyutogo 1992 15 kvitnya 1993 15 kvitnya 1993 24 bereznya 2000 2000 2001 21 lyutogo 2001 1 chervnya 2004 1 chervnya 2004 25 bereznya 2008 25 bereznya 2008 gruden 2011 v o gruden 2011 15 chervnya 2012 15 chervnya 2012 19 grudnya 2013 8 sichnya 2015 16 grudnya 2016 16 grudnya 2016 lipen 2018 v o 12 lipnya 2018 1 kvitnya 2019 v o z 1 kvitnya 2019 Posilannya