Совоподібні Час існування: пізній палеоцен— наш час 60 - 0 млн років тому | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Пугач (Bubo) | ||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||
| ||||||||||||
![]() Мапа поширення совоподібних | ||||||||||||
Родини | ||||||||||||
| ||||||||||||
Посилання | ||||||||||||
|
Совоподібні (Strigiformes) — ряд птахів, до якого належать нічні хижі птахи. Вони мають великі очі, у більшості — бінокулярний зір. У них також добре розвинений слух. Як і в інших хижих, у сов гачкоподібно загнутий дзьоб та гострі кігті на ногах. Це нагніздні птахи. Пір'я у сов дуже м'яке, тому літають вони безшумно. Ряд нараховує близько 200 сучасних видів, поширених на всіх континентах, за винятком Антарктиди та деяких ізольованих островів. В Україні живе близько 13 видів совоподібних. Найпоширеніші — сова сіра, сова болотяна, сова вухата та сич хатній. Найбільша сова в Україні — пугач — стала рідкісною і занесена до Червоної книги України. Сови — осілі або (кочові птахи). Вони дуже корисні та потребують охорони.
Опис
Зовнішній вигляд
Органи чуття сови заслуговують особливої уваги. Очі надзвичайно великі та настільки опуклі, що утворюють півкулі; краї рогової оболонки ока незвичайно подовжені. Зовнішній отвір вуха буває оточений складкою шкіри, яка може бути підведеною та опущеною; внаслідок цього утворюється широка вушна раковина.
В порівнянні з денними хижаками сови загалом птахи не великі, а швидше середні. Самці у сов, як правило, легші. Особливо це помітно серед совових. Так, самці сови сірої рідко важать понад 500 грамів, тоді як самиці часто досягають 650—700 грамів. Середня вага самців сови бородатої — 750 грамів, самиць — 1150. Примітно, що розміри дорослих сов стабільніші, ніж їхня вага. Остання в несприятливі періоди життя може різко знижуватися. Птахи, що втратили навіть до сорока відсотків ваги, як показали спостереження Нілса Хеглунга та Еріка Лансгрена за бородатими совами у Швеції, при нормалізації умов існування швидко її відновлюють. Схожі дані є і для інших видів сов.
Поведінка
Велика частина сов починає своє полювання тільки в сутінки; проте вони і вдень досить діяльні і навіть в самий полудень вирушають за здобиччю. Очі їх зовсім не так чутливі до денного світла, як це може здаватися на перший погляд.
У розвитку розумових здібностей сови багато в чому поступаються більшій частині денних птахів; за рідкісними виключеннями, їх не можна зарахувати до розумних птахів. Вони полохливі, але необережні, насилу відрізняють справжню небезпеку від уявної і ніколи не навчаються нічому, що вимагає деякої розумової напруги. З іншими птахами свого виду вони живуть в мирі, але тільки доти, поки не вступають у дію інші чинники, наприклад голод; тоді вони здатні абсолютно спокійно з'їсти особину свого виду.
Не залишається постійною протягом доби і температура тіла сов. Ще на початку цього століття С. Симпсоном і І. Галбрайтом було переконливе показано, що температура у сов вночі вище, ніж вдень, і зміни її збігаються із зміною періодів активності і спокою. Більше того, є дані, що деякі сови вдень впадають в особливий фізіологічний стан — своєрідний транс. Цікаво, що підвищений рівень газообміну сов з вечора до ранку, як виявили експерименти А. Н. Сегаля на птахах, яких тримали в неволі, може порівняно легко змінюватися. Для нас це цікаво тим, що сови, мабуть, досить легко можуть перебудовуватися внутрішньо і змінювати час своєї активності. Відомо, наприклад, що багато особин болотяної і яструбиної сов, сича хатнього і сови бородатої нерідко вилітають на полювання задовго до заходу сонця, тоді як інших представників цих же видів відрізняє достатньо чітко виражена сутінкова або нічна активність. На час активності сов, можливо, впливає і температура навколишнього середовища. Таким чином, переважно сутінкова активність сов хоча і є для них в цілому правилом, проте іноді може змінятися денною діяльністю.
Сови вдень сидять нерухомо і підпускають до себе близько не тому що погано бачать. Просто вони бояться привернути увагу інших птахів. Варто сові перелетіти або хоча б поворушитися, як її тут же помічають дрібні птахи і підіймають переполох. В Канаді навіть існують спеціальні методи вилову комахоїдних птахів, засновані на тому, що підманюють їх за допомогою підсадної совки. Переполох же дрібних птахів може зробити сову предметом уваги крупніших і, поза сумнівом, небезпечних хижаків.
До пугача, що виявився на виду, підлітають різні птахи і у тому числі хижі. В період, коли у нас в країні процвітало винищування хижаків і, наприклад, за убитого орлана-білохвоста виплачували премію, в багатьох мисливських господарствах спеціально утримували пугачів, яких використовували на таких полюваннях. Поводяться птахи, побачивши пугача, по-різному. Ворони звичайно з карканням кружляють над ним, іноді розсаджуються поблизу. Сороки розраховуючи поживитися залишками його трапези, діловито цвірчать в сусідніх кущах. Хижаки (за винятком чорного шуліки) пікірують, майже торкаючись пугача кігтями, і деколи вимушують його в цілях захисту перекидатися на спину і виставляти пазуристі лапи. Особливо активно нападають на пугача соколи. Шуліки, як правило, ширяють над ним на висоті. Якщо пугач сидить нерухомо, птахи втрачають до нього інтерес, але щонайменший його рух служить сигналом до атаки. Антагонізм денних хижих птахів у відношенні до сов достатньо очевидний, хоча можливо і зворотне. Історія знає випадки, коли, наприклад, завезена людиною для боротьби з щурами на острів Ла-Діг (Сейшельські острови) сипуха витіснила місцевого боривітра (Falco area). До речі, надалі сипуха пристосувалася тут здобувати переважно птахів, і тепер за її знищення виплачується премія.
Проте нерідкісними є випадки, коли сови чудово уживаються з іншими птахами. Стали класичними приклади гніздування гусаків по сусідству з білою совою. Користь від цього співжиття для сови незрозуміла. Гусакам же воно вигідне. Захищаючи своє гніздо від нападу песців, сова біла одночасно охороняє і гніздо гусаків. Оскільки в цьому випадку сова приступає до гніздування раніше, можна припустити, що не вона шукає суспільства гусаків, а останні концентруються біля неї. В Південній Норвегії в 1967 році Івар Містеруд спостерігав сумісне гніздування довгохвостої сови і великого крохаля. Обидва птахи успішно вивели пташенят в дуплах однієї осики: у верхньому жили сови, в нижньому — качка.
Здатність постояти за себе виявляється вже в поведінці сов. Неможливо підійти близько до пугача, що сидить у вольєрі. Птах зовсім не стане кидатися уздовж сітки. Він сміливо приймає виклик. Пір'я встають дибки, крила розпускаються, загальні розміри здаються ще значнішими. Переступаючи з лапи на лапу, сова не зводить з супротивника немигтючих очей, готова в будь-яку мить і до захисту, і до нападу. При цьому вона загрозливо клацає дзьобом, раптово робить різкі випади, а іноді й шипить, немов змія. Відомо, що ні лисиця, ні песець не насмілюються наблизитися до пугача.
Навіть захоплені зненацька і не знаходячи шляхів до відступу, сови не падають духом: вони перекидаються на спину і відчайдушно захищаються пазуристими лапами. Треба сказати, що, маючи нагоду відлетіти, сови далеко не завжди прагнуть сховатися. Мабуть, вони більше сподіваються на силу кігтів, ніж на швидкість крил. Правда, дрібні сови все ж таки нерідко проявляють готовність до втечі, але це у них безумовно пов'язано з більшим, ніж у крупних сов, числом потенційних ворогів. Проте і з цього правила можуть бути винятки, особливо щодо людини. Людей все ж таки більше бояться великі сови, а не дрібні.
У цілому совам мало хто небезпечний. Дрібні їхні види поселяються в дуплах або норах і достатньо добре захищені, а великі самі здатні постояти за себе. Навіть така порівняно невелика сова, як болотяна, — вельми сміливий і войовничий птах. Не тільки в період гніздування, але і восени можна спостерігати, як вона атакує і ганяє навіть крупних птахів, наприклад сіру чаплю або очеретяного луня.
Вокалізація
Голос сов досить гучний, але рідко приємний. Сердите ляскання дзьобом або хрипке пирхання є звичайним виразом їх душевного стану; справжній же голос їх вдається чути тільки вночі або в хвилини крайньої небезпеки.
Розповсюдження
Ареал
Справжнє місцеперебування сов — ліси, але вони живуть також і в степах, пустелях, населених місцевостях і містах. В Україні мешкає близько 13 видів совоподібних.
Місця гніздування
Одні сови гніздяться в дуплах, інші в тріщинах скель або отворах стін, інші влаштовуються в земляних норах ссавців або на землі чи в гніздах інших птахів.
Міграція
Розмноження
Звичайно сова мало трудиться над своїм гніздом і часто кладе яйця прямо без жодної підстилки. Яйця їх, в числі 2 — 10, білого кольору і кулястої форми. Всі види сов виявляють сильну любов до свого потомства, захищаючи його від ворогів з надзвичайною мужністю.
Живлення
Для більшості сов характерна сутінкова і нічна активність. Зголодніла за день сова починає полювати звичайно зразу ж після заходу сонця. Біля півночі наступає спад інтенсивності полювання або воно навіть припиняється, але перед світанком спостерігається новий пік діяльності. Помічено, що в темні, хмарні ночі сови менш активні, ніж в місячні. Спостереження за життям сов показали, що максимальна активність цих птахів також приурочена до сутінків, хоча вони тут дуже нетривалі. Таким чином, абсолютно очевидно, що оптимальні умови для полювання сови знаходять в сутінках, а не вночі. В похмуру погоду сови з вечора вилітають на полювання раніше, ніж в безхмарну.
Про те, що активність сов пов'язана з освітленістю, говорять і останні роботи Миколи Хеймо, в яких порівнюється час максимальної мисливської діяльності гороб'ячого сичика у Фінляндії, Австрії, Швеції та Норвегії. Тобто скрізь пора настання сутінків визначала і час пильнування цих птахів.
Р. А. Новиков відзначає, що період активності сов в лісостепових дібровах, зокрема звичайної неяситі, влітку становить всього шість-сім годин в добу, тобто він значно менший, ніж у денних хижих птахів. Цей факт свідчить, наскільки інтенсивно повинне протікати полювання сов.
С. М. Гатенхаузену вдалося показати експериментально, що фотоперіодизм регулює газообмін у сов і що інтенсивність його повністю корелює зі зміною добової активності. Так, якщо у денних хижаків, наприклад боривітра, дихальний коефіцієнт зменшується від 0,76 удень до 0,74 вночі, то у нічних птахів, наприклад у вухатої сови, він збільшується з 0,76 вдень до 0,83 вночі.
Основу ж раціону сов складають перш за все тварини, активні в нічні та сутінкові години.
Можливість регулярної здобичі корму совами визначається не тільки збігом періодів активності жертви і хижака, але і співвідношенням їх розмірів. Іншими словами, жертва повинна бути під силу хижаку.
Вражає ненажерливість сов. Так, Е. П. Спангенберг здобував в полезахисних насадженнях болотяних сов, в шлунках яких знаходив по десять і більше полівок. Є відомості й про сипуху, що з'їла за ніч п'ятнадцять мишей.
Потреба в кормі у різних видів сов, ймовірно, неоднакова. Так, молодий самець білої сови, що містився в неволі канадським орнітологом Джоном Сиденстікером, не худнув, споживаючи щодня їжу в кількості, рівній 8,6 відсотка від ваги свого тіла (вага сови становила 1518 грамів). Цей же птах міг з'їсти і до 10 відсотків корму. В природі ж полярна сова поїдає корму ще більше — звичайно 11–19 відсотків власної ваги. Не менше поглинають корму й інші сови. Бородата сова і пугач щодня повинні з'їдати тваринної їжі в кількості до 7 відсотків ваги власного тіла.
Відразу заковтнути велику кількість їжі сови не можуть, оскільки у них відсутнє воло. Можливо, з цією особливістю будови стравоходу (у денних хижих птахів, наприклад, воло є) у сов і пов'язане одне з найцікавіших явищ в їхній поведінці — запасання їжі. Явище це поки що вивчено недостатньо. М. А. Мензбир описав випадок, коли вухата сова ховала недоїдену частину здобичі, зариваючи її в листя, і пізніше прилітала до цього сховища. У книзі «Супутник слідопита» А. Н. Формозов наводить дані спостереження за пугачем, який повертався до убитого ним зайця доти, поки на місці полювання не залишився лише втоптаний сніг з плямочкою крові та декілька клаптиків шерсті. Проте повернення до здобичі — це ще не запасання корму в повному розумінні. Така поведінка швидше говорить про наявність пам'яті у птахів. Сови ж роблять і справжні запаси, розраховані на використовування в майбутньому. Запасання їжі є характерним для дрібних видів, наприклад для сичика-горобця. Ця крихітна сова влаштовує цілі склади провізії. Мабуть, рекордний запас був знайдений Р. Н. Лихачевим в Тульській області взимку 1951 року. Тут в дуплі великого строкатого дятла були знайдені 81 руда полівка, 3 звичайні полівки і 2 малі бурозубки загальною вагою 1396 грамів! Сичики роблять запаси лише з осені і до кінця січня — лютого, як правило, вже майже повністю їх використовують.
Здатність споживати велику кількість корму й уміння запасати його дивним чином поєднуються у сов зі здатністю порівняно довго голодувати. Два-три дні без їжі сови переносять без помітного пригноблення. Відомий випадок, коли біла сова прожила без їжі 24 дні. Як сови п'ють ніхто не бачив. Ймовірно, вони задовольняються водою, одержуваною з тваринною їжею. Проте, судячи за даними Гарі Коуломба, земляна сова регулярно прилітає на водопої.
Як і денні хижі птахи, сови схоплюють здобич не дзьобом, а кігтями. Частіше за все вони утримують жертву однією лапою, причому дрібну здобич — мишу беруть не упоперек тіла, а уподовж. При цьому жертва виявляється затисненою між двома зовнішніми (третім і четвертим) і двома внутрішніми (першим і другим) пальцями, кігтями яких і заколюється. В цій справі кіготь четвертого пальця бере мінімальну участь. Дзьоб служить совам лише для подрібнення здобичі. Проте багато сов воліють ловити таких тварин, яких в змозі проковтнути цілком.
На відміну від денних хижих птахів у сов розвинуті сліпі кишки, які, як відомо, призначені для засвоєння важкоперетравлюваної їжі рослинного походження. Тому для хижаків в цілому вони не характерні. Присутність же їх у сов можна пояснити, по-перше, спадковістю далеких предків, а по-друге, що найімовірніше, вторинним пристосуванням унаслідок звички заковтувати здобич за можливості цілком. У цьому випадку разом з мишею сова поглинає і вміст її шлунку — напівперетравлені рослинні залишки. Навіть тоді, коли жертва поїдається частинами, — а робиться це більшістю сов, особливо при дефіциті корму, вельми нерозбірливо, — пожирається все, що можна відірвати і проковтнути, у тому числі шлунок, кістки і шерсть.
Чому, проте, сови не виїдають у здобичі переважно м'язи, як це робить більшість денних хижих птахів? Можливо, диференційоване пожирання жертви для сов важке, оскільки вони дуже погано бачать на близькій відстані. Але ймовірне і інше припущення: для нормальної життєдіяльності совам необхідна різноманітна їжа, зокрема і напівперетравлена рослинна маса. Це питання ще залишається не вивченим.
Спостереження показують, що далеко не все, що сови проковтують, вони можуть перетравити: в шлунок часто потрапляє дуже багато шерсті, пір'я і кісток. Неперетравлена частина їжі — спресовані грудки — регулярно відригується совою у вигляді погадок. Для сов погадки набагато характерніші, ніж для денних хижаків. Процес викидання погадки у сов досить тривалий. Спостерігаючи за совою, звичайно можна передбачити цю подію ще за чверть години до її початку. Ознакою, що віщує появу погадки, служить часте «позіхання». Іноді створюється враження, що птах чимось похлинувся. Періодично пір'я на шиї сови то відкопилюються, то знов приймають звичайне положення і птах неначе робить ковтальні рухи.
Совина погадка формою є циліндром з одним округлим і другим, як правило, загостреним кінцем. У більшості мишоїдних видів зовні вона здається суцільно складеною з вовни. Проте якщо її розтерти, всередині виявляється маса кісток, включаючи навіть цілі черепи гризунів. За розмірами погадки сильно варіюють.
Довжина їх, наприклад, у болотяної сови коливається від чотирьох до восьми з половиною сантиметрів; стабільніший діаметр — близько двох сантиметрів. Погадка пугача може бути вельми значною — до десяти сантиметрів в довжину і близько чотирьох в поперечнику.
Цікаво, що пташенята багатьох сов відригують погадки лише в пізньому віці і роблять це далеко не регулярно. Ріхард Кларк, що порівнював погадки денних хижих птахів і сов, вказував, що в погадках дорослої сови, наприклад болотяної, кістки складають близько 44 відсотків (суха вага), а польового луня — рідко понад 17 відсотків. При цьому в погадках луня кістки навіть дрібних гризунів виявляються значно роздробленішими, ніж в погадках сови. От чому погадки у сов на дотик завжди щільніші, ніж у денних хижаків.
В живленні денних і нічних птахів багато загального. Справді, як ті, так і інші нерідко спеціалізуються на добуванні дрібних ссавців, зокрема гризунів. В обох групах знаходяться також види, які часом воліють полювати на дрібних птахів, і комахоїдні види. Нарешті, є і види, що живляться рибою. Правда, серед сов їх всього чотири і всі вони належать до одного роду — рибних сов. Серед сов немає лише видів, що регулярно годуються плазунами. І це зрозуміло — більшість ящірок і змій, принаймні в помірних широтах, активна переважно в денний час, що утрудняє совам зустріч з ними. Немає серед сов і вузькоспеціалізованих падалеїдів, а також рослиноїдних видів. Основним об'єктом полювання для двох третин всіх відомих видів сов є гризуни. Біля чверті видів до складу своєї їжі регулярно включають павуків і крупних комах — бражників, совок, жуків і прямокрилих. Комахоїдність характерна для сов дрібної і середньої величини.
Значно рідше сови споживають падло. Зовсім рідко і лише окремі особи сов живляться рослинною їжею. Радянський еколог , зіставляючи багатоїдність тварин і мінливість середовища, вказував, що при будь-якому ступені багатоїдності особини зберігають певну трофічну спеціалізацію. Це проявляється перш за все в переважному поїданні улюбленого для цього виду тваринного корму. Часом багатоїдність стає вимушеною. Вона дозволяє виду пережити несприятливі кормові умови. Зміна чисельності і доступності жертв за сезонами також приводить до багатоїдності. Звідси зрозуміло, чому більшість сов, що ведуть осілий спосіб життя, у принципі — багатоїдні хижаки.
Багато орнітологів вважають, що вибірковість живлення залежить від доступності жертви для хижака. Інші ж вважають, що в процесі полювання сови все ж таки віддають перевагу тому або іншому виду жертви.
Вороги
На сов полюють чимало інших тварин. Зокрема, їх можуть здобувати денні хижі птахи[]. Весь ліс приходить в хвилювання, як тільки де-небудь буде помічена присутність сови; один птах попереджає іншого.
У природі сови частіше за все гинуть, мабуть, від денних хижих птахів, найкрупніші з яких небезпечні насамперед для видів, що мешкають у відкритому ландшафті. На болотяну сову успішно полює беркут, а іноді й інші орли. В Лапландському заповіднику Р. А. Новиков знаходив залишки волохатих сичів у гнізді кречета.
З наземних хижаків найбільшу небезпеку совам заподіюють лісова і кам'яна куниці. Вони ловлять на гніздах самиць волохатих сичів, знищують їх кладки, пожирають пташенят. В результаті в багатьох районах Європи опинилося порушеним природне співвідношення статей у цих птахів. Так, у Швабській юрі (ФРН), де в лісових відрогах чисельність куниці достатньо велика і стабільна, як показали дослідження Клауса Кеніга, проведені в 1965—1969 роках, на одну самицю волохатого сича доводиться не менше трьох-чотирьох самців. Для сов, що ведуть парний спосіб життя, таке положення, безперечно, неприродне.
Однак більшість сов знищується людьми.
Багато сов гине в нічний час на автострадах. Засліплених світлом птахів збивають автомашини. Частіше за все від цього страждає болотяна сова, що охоче сідає на асфальт для відпочинку.
Іноді сови гинуть від нестачі корму, але частіше від поєднання несприятливих кормових і суворих кліматичних умов. Р. Ф. Ферайн приводить випадок, коли, наприклад, в Бельгії при незвичайно морозній і сніжній зимі за рік загинуло до 76 % окільцьованих молодят і 51 % дорослих сипух. При цьому більшість молодих птахів постраждала у вересні — січні. Максимальна смертність дорослих особин реєструється у січні — березні, тобто у період кочівлі. Масова загибель сірих сов, вухатих сов і сипух відзначена Н. И. Гавриленко в Україні в сувору і малокормну зиму 1963—1964 року.
Тривалість життя
Максимальна тривалість життя в природі, за даними кільцювання, зафіксована у сипухи. Одна з них прожила на волі майже 18 років. П'ятнадцять з половиною років жив в природі сич хатній. Вказаними термінами далеко не вичерпуються життєві можливості сов. В багатьох зоопарках світу пугачі доживали до сорока і навіть п'ятдесяти років. У книзі Б. Казаченко «Охотничья фауна Пензенской области» йдеться навіть про вісімдесятирічних пугачів! В природі в умовах гострої боротьби за існування жодна сова такого віку досягти, звичайно, не може.
Сова в культурі
Сова — символ мудрості, атрибут давньогрецької богині Афіни.
В українській культурі сова, пугач, сич — народнопоетичний символ смерті, пітьми. Крик сича віщує пожежу, смерть, біду взагалі. Наприклад, таке використання у Шевченка в баладі «Причинна»: «Сичі в гаю перекликались…».
Совами також називають людей, які звикли пізно лягати спати та пізно вставати (на відміну від жайворонків).
У серії (1997—2007) романів Джоан Роулінг про Гаррі Поттера сови використовуються як засіб зв'язку між чарівниками (совина пошта).
У серії (2008—2014) романів Алєки Вольських про Мілу Рудік сова є тотемом головної героїні, а ще намальована на чорній мітці Гільдії.
Класифікація
- Родина Совові (Strigidae)
- Рід Сплюшка (Otus)
- Рід Megascops
- Рід Pyrroglaux
- Рід
- Рід Ptilopsis
- Рід Mimizuku
- Рід Lophostrix
- Рід
- Рід Pulsatrix
- Рід Пугач (Bubo)
- Рід Сова біла (Bubo scandiacus; Nyctea scandiaca)
- Рід Ketupa
- Рід Scotopelia
- Рід Сова яструбина (Surnia)
- Рід Сичик-горобець (Glaucidium)
- Рід
- Рід
- Рід Сич (Athene)
- Рід
- Рід Сова (Strix)
- Рід Вухата сова (Asio)
- Рід
- Рід
- Рід Волохатий сич (Aegolius)
- Сич волохатий (Aegolius funereus)
- Рід Ninox
- Рід Uroglaux
- Рід Sceloglaux
- Родина Сипухові (Tytonidae)
Філогенія
Telluraves |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Примітки
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Совоподібні |
- «Причинна» Шевченко Тарас. Зібрання творів: У 6 т. — К., 2003. — Т. 1: Поезія 1837—1847. — С. 596.
Посилання
- Совоподібні // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Сова // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1965. — Т. 7, кн. XIV : Літери Сен — Сті. — С. 1792-1793. — 1000 екз.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Совоподібні |
- Дементьев Г. П. и др. Птицы Советского Союза. — М.: Сов. наука. — 1951. — Т. 1. — 645 с. (Сови)(рос.)
- Совоподібні — підбірка статей // Сайт про птахів «Пернаті хижаки Росії» (рос.)
- Сучасна чисельність рідкісних видів совоподібних України
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sovopodibni Chas isnuvannya piznij paleocen nash chas 60 0 mln rokiv tomu Pugach Bubo Biologichna klasifikaciya Domen Eukarioti Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klas Ptahi Aves Afroaves Ryad Sovopodibni Strigiformes Wagler 1830 Mapa poshirennya sovopodibnih Rodini Sovovi Strigidae Sipuhovi Tytonidae Ogygoptyngidae Palaeoglaucidae Protostrigidae Sophiornithidae Posilannya Vikishovishe Strigiformes Vikividi Strigiformes EOL 696 ITIS 177848 NCBI 30458 Fossilworks 39397U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Sova znachennya Sovopodibni Strigiformes ryad ptahiv do yakogo nalezhat nichni hizhi ptahi Voni mayut veliki ochi u bilshosti binokulyarnij zir U nih takozh dobre rozvinenij sluh Yak i v inshih hizhih u sov gachkopodibno zagnutij dzob ta gostri kigti na nogah Ce nagnizdni ptahi Pir ya u sov duzhe m yake tomu litayut voni bezshumno Ryad narahovuye blizko 200 suchasnih vidiv poshirenih na vsih kontinentah za vinyatkom Antarktidi ta deyakih izolovanih ostroviv V Ukrayini zhive blizko 13 vidiv sovopodibnih Najposhirenishi sova sira sova bolotyana sova vuhata ta sich hatnij Najbilsha sova v Ukrayini pugach stala ridkisnoyu i zanesena do Chervonoyi knigi Ukrayini Sovi osili abo kochovi ptahi Voni duzhe korisni ta potrebuyut ohoroni OpisZovnishnij viglyad Organi chuttya sovi zaslugovuyut osoblivoyi uvagi Ochi nadzvichajno veliki ta nastilki opukli sho utvoryuyut pivkuli krayi rogovoyi obolonki oka nezvichajno podovzheni Zovnishnij otvir vuha buvaye otochenij skladkoyu shkiri yaka mozhe buti pidvedenoyu ta opushenoyu vnaslidok cogo utvoryuyetsya shiroka vushna rakovina V porivnyanni z dennimi hizhakami sovi zagalom ptahi ne veliki a shvidshe seredni Samci u sov yak pravilo legshi Osoblivo ce pomitno sered sovovih Tak samci sovi siroyi ridko vazhat ponad 500 gramiv todi yak samici chasto dosyagayut 650 700 gramiv Serednya vaga samciv sovi borodatoyi 750 gramiv samic 1150 Primitno sho rozmiri doroslih sov stabilnishi nizh yihnya vaga Ostannya v nespriyatlivi periodi zhittya mozhe rizko znizhuvatisya Ptahi sho vtratili navit do soroka vidsotkiv vagi yak pokazali sposterezhennya Nilsa Heglunga ta Erika Lansgrena za borodatimi sovami u Shveciyi pri normalizaciyi umov isnuvannya shvidko yiyi vidnovlyuyut Shozhi dani ye i dlya inshih vidiv sov Povedinka Velika chastina sov pochinaye svoye polyuvannya tilki v sutinki prote voni i vden dosit diyalni i navit v samij poluden virushayut za zdobichchyu Ochi yih zovsim ne tak chutlivi do dennogo svitla yak ce mozhe zdavatisya na pershij poglyad U rozvitku rozumovih zdibnostej sovi bagato v chomu postupayutsya bilshij chastini dennih ptahiv za ridkisnimi viklyuchennyami yih ne mozhna zarahuvati do rozumnih ptahiv Voni polohlivi ale neoberezhni nasilu vidriznyayut spravzhnyu nebezpeku vid uyavnoyi i nikoli ne navchayutsya nichomu sho vimagaye deyakoyi rozumovoyi naprugi Z inshimi ptahami svogo vidu voni zhivut v miri ale tilki doti poki ne vstupayut u diyu inshi chinniki napriklad golod todi voni zdatni absolyutno spokijno z yisti osobinu svogo vidu Ne zalishayetsya postijnoyu protyagom dobi i temperatura tila sov She na pochatku cogo stolittya S Simpsonom i I Galbrajtom bulo perekonlive pokazano sho temperatura u sov vnochi vishe nizh vden i zmini yiyi zbigayutsya iz zminoyu periodiv aktivnosti i spokoyu Bilshe togo ye dani sho deyaki sovi vden vpadayut v osoblivij fiziologichnij stan svoyeridnij trans Cikavo sho pidvishenij riven gazoobminu sov z vechora do ranku yak viyavili eksperimenti A N Segalya na ptahah yakih trimali v nevoli mozhe porivnyano legko zminyuvatisya Dlya nas ce cikavo tim sho sovi mabut dosit legko mozhut perebudovuvatisya vnutrishno i zminyuvati chas svoyeyi aktivnosti Vidomo napriklad sho bagato osobin bolotyanoyi i yastrubinoyi sov sicha hatnogo i sovi borodatoyi neridko vilitayut na polyuvannya zadovgo do zahodu soncya todi yak inshih predstavnikiv cih zhe vidiv vidriznyaye dostatno chitko virazhena sutinkova abo nichna aktivnist Na chas aktivnosti sov mozhlivo vplivaye i temperatura navkolishnogo seredovisha Takim chinom perevazhno sutinkova aktivnist sov hocha i ye dlya nih v cilomu pravilom prote inodi mozhe zminyatisya dennoyu diyalnistyu Sovi vden sidyat neruhomo i pidpuskayut do sebe blizko ne tomu sho pogano bachat Prosto voni boyatsya privernuti uvagu inshih ptahiv Varto sovi pereletiti abo hocha b povorushitisya yak yiyi tut zhe pomichayut dribni ptahi i pidijmayut perepoloh V Kanadi navit isnuyut specialni metodi vilovu komahoyidnih ptahiv zasnovani na tomu sho pidmanyuyut yih za dopomogoyu pidsadnoyi sovki Perepoloh zhe dribnih ptahiv mozhe zrobiti sovu predmetom uvagi krupnishih i poza sumnivom nebezpechnih hizhakiv Do pugacha sho viyavivsya na vidu pidlitayut rizni ptahi i u tomu chisli hizhi V period koli u nas v krayini procvitalo vinishuvannya hizhakiv i napriklad za ubitogo orlana bilohvosta viplachuvali premiyu v bagatoh mislivskih gospodarstvah specialno utrimuvali pugachiv yakih vikoristovuvali na takih polyuvannyah Povodyatsya ptahi pobachivshi pugacha po riznomu Voroni zvichajno z karkannyam kruzhlyayut nad nim inodi rozsadzhuyutsya poblizu Soroki rozrahovuyuchi pozhivitisya zalishkami jogo trapezi dilovito cvirchat v susidnih kushah Hizhaki za vinyatkom chornogo shuliki pikiruyut majzhe torkayuchis pugacha kigtyami i dekoli vimushuyut jogo v cilyah zahistu perekidatisya na spinu i vistavlyati pazuristi lapi Osoblivo aktivno napadayut na pugacha sokoli Shuliki yak pravilo shiryayut nad nim na visoti Yaksho pugach sidit neruhomo ptahi vtrachayut do nogo interes ale shonajmenshij jogo ruh sluzhit signalom do ataki Antagonizm dennih hizhih ptahiv u vidnoshenni do sov dostatno ochevidnij hocha mozhlivo i zvorotne Istoriya znaye vipadki koli napriklad zavezena lyudinoyu dlya borotbi z shurami na ostriv La Dig Sejshelski ostrovi sipuha vitisnila miscevogo borivitra Falco area Do rechi nadali sipuha pristosuvalasya tut zdobuvati perevazhno ptahiv i teper za yiyi znishennya viplachuyetsya premiya Prote neridkisnimi ye vipadki koli sovi chudovo uzhivayutsya z inshimi ptahami Stali klasichnimi prikladi gnizduvannya gusakiv po susidstvu z biloyu sovoyu Korist vid cogo spivzhittya dlya sovi nezrozumila Gusakam zhe vono vigidne Zahishayuchi svoye gnizdo vid napadu pesciv sova bila odnochasno ohoronyaye i gnizdo gusakiv Oskilki v comu vipadku sova pristupaye do gnizduvannya ranishe mozhna pripustiti sho ne vona shukaye suspilstva gusakiv a ostanni koncentruyutsya bilya neyi V Pivdennij Norvegiyi v 1967 roci Ivar Misterud sposterigav sumisne gnizduvannya dovgohvostoyi sovi i velikogo krohalya Obidva ptahi uspishno viveli ptashenyat v duplah odniyeyi osiki u verhnomu zhili sovi v nizhnomu kachka Zdatnist postoyati za sebe viyavlyayetsya vzhe v povedinci sov Nemozhlivo pidijti blizko do pugacha sho sidit u volyeri Ptah zovsim ne stane kidatisya uzdovzh sitki Vin smilivo prijmaye viklik Pir ya vstayut dibki krila rozpuskayutsya zagalni rozmiri zdayutsya she znachnishimi Perestupayuchi z lapi na lapu sova ne zvodit z suprotivnika nemigtyuchih ochej gotova v bud yaku mit i do zahistu i do napadu Pri comu vona zagrozlivo klacaye dzobom raptovo robit rizki vipadi a inodi j shipit nemov zmiya Vidomo sho ni lisicya ni pesec ne nasmilyuyutsya nablizitisya do pugacha Navit zahopleni znenacka i ne znahodyachi shlyahiv do vidstupu sovi ne padayut duhom voni perekidayutsya na spinu i vidchajdushno zahishayutsya pazuristimi lapami Treba skazati sho mayuchi nagodu vidletiti sovi daleko ne zavzhdi pragnut shovatisya Mabut voni bilshe spodivayutsya na silu kigtiv nizh na shvidkist kril Pravda dribni sovi vse zh taki neridko proyavlyayut gotovnist do vtechi ale ce u nih bezumovno pov yazano z bilshim nizh u krupnih sov chislom potencijnih vorogiv Prote i z cogo pravila mozhut buti vinyatki osoblivo shodo lyudini Lyudej vse zh taki bilshe boyatsya veliki sovi a ne dribni U cilomu sovam malo hto nebezpechnij Dribni yihni vidi poselyayutsya v duplah abo norah i dostatno dobre zahisheni a veliki sami zdatni postoyati za sebe Navit taka porivnyano nevelika sova yak bolotyana velmi smilivij i vojovnichij ptah Ne tilki v period gnizduvannya ale i voseni mozhna sposterigati yak vona atakuye i ganyaye navit krupnih ptahiv napriklad siru chaplyu abo ocheretyanogo lunya Vokalizaciya Golos sov dosit guchnij ale ridko priyemnij Serdite lyaskannya dzobom abo hripke pirhannya ye zvichajnim virazom yih dushevnogo stanu spravzhnij zhe golos yih vdayetsya chuti tilki vnochi abo v hvilini krajnoyi nebezpeki RozpovsyudzhennyaAreal Spravzhnye misceperebuvannya sov lisi ale voni zhivut takozh i v stepah pustelyah naselenih miscevostyah i mistah V Ukrayini meshkaye blizko 13 vidiv sovopodibnih Miscya gnizduvannya Odni sovi gnizdyatsya v duplah inshi v trishinah skel abo otvorah stin inshi vlashtovuyutsya v zemlyanih norah ssavciv abo na zemli chi v gnizdah inshih ptahiv MigraciyaRozmnozhennyaZvichajno sova malo truditsya nad svoyim gnizdom i chasto klade yajcya pryamo bez zhodnoyi pidstilki Yajcya yih v chisli 2 10 bilogo koloru i kulyastoyi formi Vsi vidi sov viyavlyayut silnu lyubov do svogo potomstva zahishayuchi jogo vid vorogiv z nadzvichajnoyu muzhnistyu ZhivlennyaDlya bilshosti sov harakterna sutinkova i nichna aktivnist Zgolodnila za den sova pochinaye polyuvati zvichajno zrazu zh pislya zahodu soncya Bilya pivnochi nastupaye spad intensivnosti polyuvannya abo vono navit pripinyayetsya ale pered svitankom sposterigayetsya novij pik diyalnosti Pomicheno sho v temni hmarni nochi sovi mensh aktivni nizh v misyachni Sposterezhennya za zhittyam sov pokazali sho maksimalna aktivnist cih ptahiv takozh priurochena do sutinkiv hocha voni tut duzhe netrivali Takim chinom absolyutno ochevidno sho optimalni umovi dlya polyuvannya sovi znahodyat v sutinkah a ne vnochi V pohmuru pogodu sovi z vechora vilitayut na polyuvannya ranishe nizh v bezhmarnu Pro te sho aktivnist sov pov yazana z osvitlenistyu govoryat i ostanni roboti Mikoli Hejmo v yakih porivnyuyetsya chas maksimalnoyi mislivskoyi diyalnosti gorob yachogo sichika u Finlyandiyi Avstriyi Shveciyi ta Norvegiyi Tobto skriz pora nastannya sutinkiv viznachala i chas pilnuvannya cih ptahiv R A Novikov vidznachaye sho period aktivnosti sov v lisostepovih dibrovah zokrema zvichajnoyi neyasiti vlitku stanovit vsogo shist sim godin v dobu tobto vin znachno menshij nizh u dennih hizhih ptahiv Cej fakt svidchit naskilki intensivno povinne protikati polyuvannya sov S M Gatenhauzenu vdalosya pokazati eksperimentalno sho fotoperiodizm regulyuye gazoobmin u sov i sho intensivnist jogo povnistyu korelyuye zi zminoyu dobovoyi aktivnosti Tak yaksho u dennih hizhakiv napriklad borivitra dihalnij koeficiyent zmenshuyetsya vid 0 76 uden do 0 74 vnochi to u nichnih ptahiv napriklad u vuhatoyi sovi vin zbilshuyetsya z 0 76 vden do 0 83 vnochi Osnovu zh racionu sov skladayut persh za vse tvarini aktivni v nichni ta sutinkovi godini Mozhlivist regulyarnoyi zdobichi kormu sovami viznachayetsya ne tilki zbigom periodiv aktivnosti zhertvi i hizhaka ale i spivvidnoshennyam yih rozmiriv Inshimi slovami zhertva povinna buti pid silu hizhaku Vrazhaye nenazherlivist sov Tak E P Spangenberg zdobuvav v polezahisnih nasadzhennyah bolotyanih sov v shlunkah yakih znahodiv po desyat i bilshe polivok Ye vidomosti j pro sipuhu sho z yila za nich p yatnadcyat mishej Potreba v kormi u riznih vidiv sov jmovirno neodnakova Tak molodij samec biloyi sovi sho mistivsya v nevoli kanadskim ornitologom Dzhonom Sidenstikerom ne hudnuv spozhivayuchi shodnya yizhu v kilkosti rivnij 8 6 vidsotka vid vagi svogo tila vaga sovi stanovila 1518 gramiv Cej zhe ptah mig z yisti i do 10 vidsotkiv kormu V prirodi zh polyarna sova poyidaye kormu she bilshe zvichajno 11 19 vidsotkiv vlasnoyi vagi Ne menshe poglinayut kormu j inshi sovi Borodata sova i pugach shodnya povinni z yidati tvarinnoyi yizhi v kilkosti do 7 vidsotkiv vagi vlasnogo tila Vidrazu zakovtnuti veliku kilkist yizhi sovi ne mozhut oskilki u nih vidsutnye volo Mozhlivo z ciyeyu osoblivistyu budovi stravohodu u dennih hizhih ptahiv napriklad volo ye u sov i pov yazane odne z najcikavishih yavish v yihnij povedinci zapasannya yizhi Yavishe ce poki sho vivcheno nedostatno M A Menzbir opisav vipadok koli vuhata sova hovala nedoyidenu chastinu zdobichi zarivayuchi yiyi v listya i piznishe prilitala do cogo shovisha U knizi Suputnik slidopita A N Formozov navodit dani sposterezhennya za pugachem yakij povertavsya do ubitogo nim zajcya doti poki na misci polyuvannya ne zalishivsya lishe vtoptanij snig z plyamochkoyu krovi ta dekilka klaptikiv shersti Prote povernennya do zdobichi ce she ne zapasannya kormu v povnomu rozuminni Taka povedinka shvidshe govorit pro nayavnist pam yati u ptahiv Sovi zh roblyat i spravzhni zapasi rozrahovani na vikoristovuvannya v majbutnomu Zapasannya yizhi ye harakternim dlya dribnih vidiv napriklad dlya sichika gorobcya Cya krihitna sova vlashtovuye cili skladi proviziyi Mabut rekordnij zapas buv znajdenij R N Lihachevim v Tulskij oblasti vzimku 1951 roku Tut v dupli velikogo strokatogo dyatla buli znajdeni 81 ruda polivka 3 zvichajni polivki i 2 mali burozubki zagalnoyu vagoyu 1396 gramiv Sichiki roblyat zapasi lishe z oseni i do kincya sichnya lyutogo yak pravilo vzhe majzhe povnistyu yih vikoristovuyut Zdatnist spozhivati veliku kilkist kormu j uminnya zapasati jogo divnim chinom poyednuyutsya u sov zi zdatnistyu porivnyano dovgo goloduvati Dva tri dni bez yizhi sovi perenosyat bez pomitnogo prignoblennya Vidomij vipadok koli bila sova prozhila bez yizhi 24 dni Yak sovi p yut nihto ne bachiv Jmovirno voni zadovolnyayutsya vodoyu oderzhuvanoyu z tvarinnoyu yizheyu Prote sudyachi za danimi Gari Koulomba zemlyana sova regulyarno prilitaye na vodopoyi Yak i denni hizhi ptahi sovi shoplyuyut zdobich ne dzobom a kigtyami Chastishe za vse voni utrimuyut zhertvu odniyeyu lapoyu prichomu dribnu zdobich mishu berut ne upoperek tila a upodovzh Pri comu zhertva viyavlyayetsya zatisnenoyu mizh dvoma zovnishnimi tretim i chetvertim i dvoma vnutrishnimi pershim i drugim palcyami kigtyami yakih i zakolyuyetsya V cij spravi kigot chetvertogo palcya bere minimalnu uchast Dzob sluzhit sovam lishe dlya podribnennya zdobichi Prote bagato sov voliyut loviti takih tvarin yakih v zmozi prokovtnuti cilkom Na vidminu vid dennih hizhih ptahiv u sov rozvinuti slipi kishki yaki yak vidomo priznacheni dlya zasvoyennya vazhkoperetravlyuvanoyi yizhi roslinnogo pohodzhennya Tomu dlya hizhakiv v cilomu voni ne harakterni Prisutnist zhe yih u sov mozhna poyasniti po pershe spadkovistyu dalekih predkiv a po druge sho najimovirnishe vtorinnim pristosuvannyam unaslidok zvichki zakovtuvati zdobich za mozhlivosti cilkom U comu vipadku razom z misheyu sova poglinaye i vmist yiyi shlunku napivperetravleni roslinni zalishki Navit todi koli zhertva poyidayetsya chastinami a robitsya ce bilshistyu sov osoblivo pri deficiti kormu velmi nerozbirlivo pozhirayetsya vse sho mozhna vidirvati i prokovtnuti u tomu chisli shlunok kistki i sherst Chomu prote sovi ne viyidayut u zdobichi perevazhno m yazi yak ce robit bilshist dennih hizhih ptahiv Mozhlivo diferencijovane pozhirannya zhertvi dlya sov vazhke oskilki voni duzhe pogano bachat na blizkij vidstani Ale jmovirne i inshe pripushennya dlya normalnoyi zhittyediyalnosti sovam neobhidna riznomanitna yizha zokrema i napivperetravlena roslinna masa Ce pitannya she zalishayetsya ne vivchenim Sposterezhennya pokazuyut sho daleko ne vse sho sovi prokovtuyut voni mozhut peretraviti v shlunok chasto potraplyaye duzhe bagato shersti pir ya i kistok Neperetravlena chastina yizhi spresovani grudki regulyarno vidriguyetsya sovoyu u viglyadi pogadok Dlya sov pogadki nabagato harakternishi nizh dlya dennih hizhakiv Proces vikidannya pogadki u sov dosit trivalij Sposterigayuchi za sovoyu zvichajno mozhna peredbachiti cyu podiyu she za chvert godini do yiyi pochatku Oznakoyu sho vishuye poyavu pogadki sluzhit chaste pozihannya Inodi stvoryuyetsya vrazhennya sho ptah chimos pohlinuvsya Periodichno pir ya na shiyi sovi to vidkopilyuyutsya to znov prijmayut zvichajne polozhennya i ptah nenache robit kovtalni ruhi Sovina pogadka formoyu ye cilindrom z odnim okruglim i drugim yak pravilo zagostrenim kincem U bilshosti mishoyidnih vidiv zovni vona zdayetsya sucilno skladenoyu z vovni Prote yaksho yiyi rozterti vseredini viyavlyayetsya masa kistok vklyuchayuchi navit cili cherepi grizuniv Za rozmirami pogadki silno variyuyut Dovzhina yih napriklad u bolotyanoyi sovi kolivayetsya vid chotiroh do vosmi z polovinoyu santimetriv stabilnishij diametr blizko dvoh santimetriv Pogadka pugacha mozhe buti velmi znachnoyu do desyati santimetriv v dovzhinu i blizko chotiroh v poperechniku Cikavo sho ptashenyata bagatoh sov vidriguyut pogadki lishe v piznomu vici i roblyat ce daleko ne regulyarno Rihard Klark sho porivnyuvav pogadki dennih hizhih ptahiv i sov vkazuvav sho v pogadkah dorosloyi sovi napriklad bolotyanoyi kistki skladayut blizko 44 vidsotkiv suha vaga a polovogo lunya ridko ponad 17 vidsotkiv Pri comu v pogadkah lunya kistki navit dribnih grizuniv viyavlyayutsya znachno rozdroblenishimi nizh v pogadkah sovi Ot chomu pogadki u sov na dotik zavzhdi shilnishi nizh u dennih hizhakiv V zhivlenni dennih i nichnih ptahiv bagato zagalnogo Spravdi yak ti tak i inshi neridko specializuyutsya na dobuvanni dribnih ssavciv zokrema grizuniv V oboh grupah znahodyatsya takozh vidi yaki chasom voliyut polyuvati na dribnih ptahiv i komahoyidni vidi Nareshti ye i vidi sho zhivlyatsya riboyu Pravda sered sov yih vsogo chotiri i vsi voni nalezhat do odnogo rodu ribnih sov Sered sov nemaye lishe vidiv sho regulyarno goduyutsya plazunami I ce zrozumilo bilshist yashirok i zmij prinajmni v pomirnih shirotah aktivna perevazhno v dennij chas sho utrudnyaye sovam zustrich z nimi Nemaye sered sov i vuzkospecializovanih padaleyidiv a takozh roslinoyidnih vidiv Osnovnim ob yektom polyuvannya dlya dvoh tretin vsih vidomih vidiv sov ye grizuni Bilya chverti vidiv do skladu svoyeyi yizhi regulyarno vklyuchayut pavukiv i krupnih komah brazhnikiv sovok zhukiv i pryamokrilih Komahoyidnist harakterna dlya sov dribnoyi i serednoyi velichini Znachno ridshe sovi spozhivayut padlo Zovsim ridko i lishe okremi osobi sov zhivlyatsya roslinnoyu yizheyu Radyanskij ekolog zistavlyayuchi bagatoyidnist tvarin i minlivist seredovisha vkazuvav sho pri bud yakomu stupeni bagatoyidnosti osobini zberigayut pevnu trofichnu specializaciyu Ce proyavlyayetsya persh za vse v perevazhnomu poyidanni ulyublenogo dlya cogo vidu tvarinnogo kormu Chasom bagatoyidnist staye vimushenoyu Vona dozvolyaye vidu perezhiti nespriyatlivi kormovi umovi Zmina chiselnosti i dostupnosti zhertv za sezonami takozh privodit do bagatoyidnosti Zvidsi zrozumilo chomu bilshist sov sho vedut osilij sposib zhittya u principi bagatoyidni hizhaki Bagato ornitologiv vvazhayut sho vibirkovist zhivlennya zalezhit vid dostupnosti zhertvi dlya hizhaka Inshi zh vvazhayut sho v procesi polyuvannya sovi vse zh taki viddayut perevagu tomu abo inshomu vidu zhertvi VorogiNa sov polyuyut chimalo inshih tvarin Zokrema yih mozhut zdobuvati denni hizhi ptahi dzherelo Ves lis prihodit v hvilyuvannya yak tilki de nebud bude pomichena prisutnist sovi odin ptah poperedzhaye inshogo U prirodi sovi chastishe za vse ginut mabut vid dennih hizhih ptahiv najkrupnishi z yakih nebezpechni nasampered dlya vidiv sho meshkayut u vidkritomu landshafti Na bolotyanu sovu uspishno polyuye berkut a inodi j inshi orli V Laplandskomu zapovidniku R A Novikov znahodiv zalishki volohatih sichiv u gnizdi krecheta Z nazemnih hizhakiv najbilshu nebezpeku sovam zapodiyuyut lisova i kam yana kunici Voni lovlyat na gnizdah samic volohatih sichiv znishuyut yih kladki pozhirayut ptashenyat V rezultati v bagatoh rajonah Yevropi opinilosya porushenim prirodne spivvidnoshennya statej u cih ptahiv Tak u Shvabskij yuri FRN de v lisovih vidrogah chiselnist kunici dostatno velika i stabilna yak pokazali doslidzhennya Klausa Keniga provedeni v 1965 1969 rokah na odnu samicyu volohatogo sicha dovoditsya ne menshe troh chotiroh samciv Dlya sov sho vedut parnij sposib zhittya take polozhennya bezperechno neprirodne Odnak bilshist sov znishuyetsya lyudmi Bagato sov gine v nichnij chas na avtostradah Zasliplenih svitlom ptahiv zbivayut avtomashini Chastishe za vse vid cogo strazhdaye bolotyana sova sho ohoche sidaye na asfalt dlya vidpochinku Inodi sovi ginut vid nestachi kormu ale chastishe vid poyednannya nespriyatlivih kormovih i suvorih klimatichnih umov R F Ferajn privodit vipadok koli napriklad v Belgiyi pri nezvichajno moroznij i snizhnij zimi za rik zaginulo do 76 okilcovanih molodyat i 51 doroslih sipuh Pri comu bilshist molodih ptahiv postrazhdala u veresni sichni Maksimalna smertnist doroslih osobin reyestruyetsya u sichni berezni tobto u period kochivli Masova zagibel sirih sov vuhatih sov i sipuh vidznachena N I Gavrilenko v Ukrayini v suvoru i malokormnu zimu 1963 1964 roku Trivalist zhittyaMaksimalna trivalist zhittya v prirodi za danimi kilcyuvannya zafiksovana u sipuhi Odna z nih prozhila na voli majzhe 18 rokiv P yatnadcyat z polovinoyu rokiv zhiv v prirodi sich hatnij Vkazanimi terminami daleko ne vicherpuyutsya zhittyevi mozhlivosti sov V bagatoh zooparkah svitu pugachi dozhivali do soroka i navit p yatdesyati rokiv U knizi B Kazachenko Ohotnichya fauna Penzenskoj oblasti jdetsya navit pro visimdesyatirichnih pugachiv V prirodi v umovah gostroyi borotbi za isnuvannya zhodna sova takogo viku dosyagti zvichajno ne mozhe Sova v kulturiSova simvol mudrosti atribut davnogreckoyi bogini Afini V ukrayinskij kulturi sova pugach sich narodnopoetichnij simvol smerti pitmi Krik sicha vishuye pozhezhu smert bidu vzagali Napriklad take vikoristannya u Shevchenka v baladi Prichinna Sichi v gayu pereklikalis Sovami takozh nazivayut lyudej yaki zvikli pizno lyagati spati ta pizno vstavati na vidminu vid zhajvoronkiv U seriyi 1997 2007 romaniv Dzhoan Rouling pro Garri Pottera sovi vikoristovuyutsya yak zasib zv yazku mizh charivnikami sovina poshta U seriyi 2008 2014 romaniv Alyeki Volskih pro Milu Rudik sova ye totemom golovnoyi geroyini a she namalovana na chornij mitci Gildiyi KlasifikaciyaRodina Sovovi Strigidae Rid Splyushka Otus Rid Megascops Rid Pyrroglaux Rid Rid Ptilopsis Rid Mimizuku Rid Lophostrix Rid Rid Pulsatrix Rid Pugach Bubo Rid Sova bila Bubo scandiacus Nyctea scandiaca Rid Ketupa Ketupa blakistoni Ketupa zeylonensis Rid Scotopelia Rid Sova yastrubina Surnia Rid Sichik gorobec Glaucidium Rid Rid Rid Sich Athene Rid Rid Sova Strix Rid Vuhata sova Asio Rid Rid Rid Volohatij sich Aegolius Sich volohatij Aegolius funereus Rid Ninox Rid Uroglaux Rid Sceloglaux Rodina Sipuhovi Tytonidae Rid Sipuha Tyto Rid Phodilus Phodilus badius Phodilus prigogineiFilogeniyaTelluraves Afroaves Accipitrimorphae Accipitriformes Cathartiformes Strigiformes Coraciimorphae Coliiformes Cavitaves Leptosomiformes Eucavitaves Trogoniformes Picocoraciae Bucerotiformes Picodynastornithes Coraciiformes Piciformes Australaves Cariamiformes Eufalconimorphae Falconiformes Psittacopasserae Psittaciformes Passeriformes PrimitkiVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Sovopodibni Prichinna Shevchenko Taras Zibrannya tvoriv U 6 t K 2003 T 1 Poeziya 1837 1847 S 596 PosilannyaSovopodibni Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Sova Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1965 T 7 kn XIV Literi Sen Sti S 1792 1793 1000 ekz Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Sovopodibni Dementev G P i dr Pticy Sovetskogo Soyuza M Sov nauka 1951 T 1 645 s Sovi ros Sovopodibni pidbirka statej Sajt pro ptahiv Pernati hizhaki Rosiyi ros Suchasna chiselnist ridkisnih vidiv sovopodibnih Ukrayini