Сап (англ. glanders, лат. malleus) — інфекційне захворювання зоонозної природи з контактним механізмом передачі інфекції, яке перебігає за типом септикопіємії у гострій або хронічній формі, проявляється гарячкою, утворенням виразок, численних абсцесів у різних тканинах і органах. У людей сап вперше описав французький науковець П'єр Рейе.
Сап | |
---|---|
![]() Зміни на шкірі при хронічному перебігу сапу | |
Спеціальність | інфекційні хвороби і ветеринарія |
Симптоми | озноб[1], гарячка, головний біль, артралгія, міалгія, первинний афект, виразка, лімфоаденопатія, лімфангіт, абсцес і спленомегалія |
Причини | Burkholderia mallei |
Метод діагностики | фізикальне обстеження, клінічний аналіз крові, мікробіологічна культура, ПЛР і d |
Препарати | (сульфаметоксазол/триметоприм), ампіцилін, амоксицилін, гентаміцин, тобраміцин і амікацин |
Класифікація та зовнішні ресурси | |
МКХ-11 | 1B92 |
МКХ-10 | A24.0 |
DiseasesDB | 5222 |
eMedicine | emerg/884 |
MeSH | D005896 |
|
Збудника сапу віднесено до тих біологічних агентів, які офіційно визнано чинниками біологічної зброї.
Етіологія
Збудник Burkholderia mallei (раніше Pseudomonas mallei) — пряма із заокругленими кінцями нерухома бактерія. У мазках з патологічного матеріалу та поживних середовищ має вигляд недовгих ланцюжків чи ниток. Спор і капсул не утворює, добре забарвлюється усіма аніліновими фарбниками, за Грамом — негативно. У препаратах, забарвлених синькою Леффлера або за Романовським—Гімзою, добре виявляється зернистість внутрішньої структури бактерії. Росте на звичайних поживних середовищах з додаванням гліцерину, зокрема на гліцеринізованій картоплі, де збудник утворює слизові колонії брунатно-жовтого або буро-коричневого відтінку. Стійкість збудника невелика: у воді та гниючих матеріалах бактерії зберігаються до 30 діб, у висушених носових виділеннях — до 15 діб, у сечі — 4 години. Сонячні промені руйнують бактерії через 24 години, нагрівання до 80 °C — через 5 хвилин. Дезінфекційні засоби надійно інактивують збудника сапу.
Детальніші відомості з цієї теми ви можете знайти в статті Burkholderia mallei.
Епідеміологічні особливості
Джерелом інфекції є хворі коні, мули, віслюки, верблюди.
Механізм передачі інфекції контактний, внаслідок прямого попадання гною або слизу від хворої тварини на ушкоджену шкіру або слизову оболонку. Можливе зараження й аліментарним шляхом через інфіковану воду та, рідше, аерогенно в лабораторних умовах, але при цьому збудник потрапляє через мікроскопічні пошкодження слизових оболонок верхніх відділів травного або респіраторного тракту.
Найчастіше зараження носить професійний характер в осіб, пов'язаних з доглядом і лікуванням хворих тварин. Зараження від людини спостерігається рідко. Сприйнятливість людей до сапу дуже висока. Імунітет не напружений і нетривалий. Захворювання трапляється рідко. Воно характерне для певної частини Африки і Середнього Сходу.
Патогенез
Вхідні ворота інфекції — ушкоджена шкіра, слизова оболонка носа, дихальних шляхів, очей, рідше — шлунково-кишкового тракту. У місці проникнення виникають гранульоми, що містять збудники сапу. Вони з лімфою і кров'ю розносяться по організму з утворенням у різних органах і тканинах вторинних гранульом, які складаються з епітеліоїдних клітин і нейтрофілів. Процес набуває характеру септикопіємії. Утворюються дрібні абсцеси в легенях, часто розвивається зливна абсцедуюча пневмонія, гнійний остеомієліт, артрит, з'являються пустульозний висип і виразки на шкірі та слизових оболонках, абсцеси м'язів. Виявляються множинні дрібні абсцеси в печінці, селезінці, іноді — в нирках, яєчниках. У деяких випадках запалення набуває геморагічно-гнійного характеру. Якщо перебіг сапу хронічний, переважають проліферативні процеси, утворюються абсцеси у внутрішніх органах, виникають пневмосклероз, поліартрит, бронхоектази, можливий розвиток гнійного менінгіту, тромбозу мозкових судин.
Клінічні прояви
Інкубаційний період сапу триває 2–6 днів, рідше — до 2–3 тижнів. Клінічно виділяють гостру і хронічну форму сапу.
Гострий сап
Температура тіла з ознобом підвищується до 38–40 °C, гарячка з великими добовими коливаннями як при сепсисі. Хворих турбує головний біль, міальгії і артралгії. У місці проникнення збудника в шкіру утворюється первинний афект, який спочатку являє собою папулу, оточену зоною почервоніння. Згодом папула перетворюється на геморагічну пустулу, а за 2–3 дні — у виразку з підритими краями та «сальним» дном. Нерідко розвивається регіонарний лімфаденіт, лімфангіт.
На 4–8-й день температура тіла знову підвищується, на шкірі, слизовій оболонці носа, порожнини рота, кон'юнктиві з'являються, множинні папули з наступним їх перетворенням у геморагічні пухирці, пустули, виразки. З носа виділяється слизисто-гнійна або сукровична рідина. Утворюються абсцеси в м'язах (особливо литкових), нориці з виділенням зеленуватого тягучого гною, розвиваються гнійні артрити. При ураженні легень з'являються біль у грудній клітці, кашель з виділенням слизисто-кров'янистого або гнійного харкотиння, ціаноз губ, задишка. Розвивається зливна плевропневмонія. Тони серця глухі, тахікардія, артеріальний тиск знижується, можливий розвиток колапсу. Селезінка помітно збільшується, печінка збільшується не завжди. Через 1–4 тижні настає смерть.
Хронічний сап
Характеризується повільним розвитком хвороби з чергуванням ремісій і загострень. Перебіг за типом хроніосепсису. Триває від кількох місяців до 2–3 років і в половині випадків призводить до смерті. Перебіг може бути у вигляді шкірної, легеневої і носової форм.
- При найчастішій шкірній формі на шкірі з'являються геморагічно-гнійні пустули, виразки, які зливаються, утворюючи великі виразкові поверхні з гнійним секретом, з подальшим рубцюванням. У м'язах та внутрішніх органах утворюються абсцеси.
- Легенева форма хронічного сапу характеризується гарячкою, виникненням зливної, повзучої пневмонії, часто плевропневмонії з утворенням множинних абсцесів, бронхоектазів з розвитком пневмосклерозу.
- У випадку первинної носової форми сапу на слизовій оболонці носа з'являються пустули, глибокі виразки, які поширюються на слизову оболонку глотки, гортані, трахеї. Виділення з носа — слизисто-гнійно-кров'янисті.
Якщо діагноз поставлено пізно — летальність вкрай висока.
Діагностика
У загальному аналізі крові виявляється нейтрофільний лейкоцитоз, ШОЕ підвищена.
При діагностиці сапу враховують епідеміологічні дані: контакт з хворими тваринами або, рідше, хворою людиною. З клінічних проявів інформативним є поява виражених запальних змін у ділянці вхідних воріт інфекції. Для підтвердження діагнозу необхідно бактеріологічне виділення збудника, його проводять з шкірних виразок, слизової оболонки носа, пустул, харкотиння, крові, пунктатів абсцесів.
Використовують також ПЛР. З серологічних методів дослідження застосовують РА, РПГА, РЗК, яка є найбільш чутливою. Дослідження проводять у динаміці методом парних сироваток.
Важливим методом діагностики є шкірна алергічна проба. Внутрішньошкірно або нашкірно вводять алерген малеїн. Результати визначають через 24–48 годин. Проба стає позитивною після 10–15-го дня хвороби.
Проводять біологічну пробу на морських свинках (самцях), хом'яках і котах. Досліджуваний матеріал вводять підшкірно або внутрішньоочеревинно. Через 2–3 дні у піддослідного самця розвивається гнійний орхіт (феномен Штрауса).
Лікування
Для етіотропного лікування призначаються антимікробні препарати — сульфаніламіди ((сульфаметоксазол/триметоприм)) окремо або в комбінації з препаратами пеніцилінової групи (переважно захищені (амінопеніциліни)), аміноглікозидами. Показані вітамінотерапія, переливання кровозамінників, детоксикаційні засоби. Виконується хірургічне дренування абсцесів. При септичній формі сапу необхідні заходи інтенсивної терапії, спрямовані на підтримку функції життєво важливих органів. Лікування легких випадків сапу триває не менше 30 днів, тяжких — триваліше.
Профілактика
Специфічна профілактика не розроблена. Обов'язковою є ізоляція хворого в інфекційний стаціонар. Люди, які були в контакті з хворим, підлягають карантину протягом 21 дня, їм проводять екстрену профілактику сульфаметоксазолом/ триметопримом протягом 5 днів. Важливим є раннє виявлення хворих тварин і ветеринарний нагляд за ними з проведенням кон'юнктивальної малеїнової проби, суворе дотримання правил особистого захисту під час догляду за підозрілими тваринами з позитивною реакцією на малеїн, ношення масок, комбінезонів, рукавичок, окулярів-консервів, постійна дезінфекція місць перебування заражених тварин.
Джерела
- Інфекційні хвороби: енциклопедичний довідник / за ред. Крамарьова С. О., Голубовської О. А. — К.: ТОВ «Гармонія», 2018. — 592 с. (Крамарьов С. О., Голубовська О. А., Шкурба А. В. та ін.) С. 416—419.
- Гудзь С. П. Мікробіологія: підручник: [для студ.вищ.навч.закл.]/ С. П. Гудзь, С. О. Гнатуш, І. С. Білінська.—Львів: Видавничий центр ЛНУ імені Івана Франка, 2009. — 360 с. . []
Примітки
- Disease Ontology — 2016.
- Приложение 3 Биологические и химические агенты//Руководство ВОЗ «Ответные меры системы общественного здравоохранения на угрозу применения биологического и химического оружия» [ 18 листопада 2017 у Wayback Machine.] (рос.)
- . Архів оригіналу за 7 липня 2018. Процитовано 27 березня 2022.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sap angl glanders lat malleus infekcijne zahvoryuvannya zoonoznoyi prirodi z kontaktnim mehanizmom peredachi infekciyi yake perebigaye za tipom septikopiyemiyi u gostrij abo hronichnij formi proyavlyayetsya garyachkoyu utvorennyam virazok chislennih abscesiv u riznih tkaninah i organah U lyudej sap vpershe opisav francuzkij naukovec P yer Reje SapZmini na shkiri pri hronichnomu perebigu sapuZmini na shkiri pri hronichnomu perebigu sapuSpecialnist infekcijni hvorobi i veterinariyaSimptomi oznob 1 garyachka golovnij bil artralgiya mialgiya pervinnij afekt virazka limfoadenopatiya limfangit absces i splenomegaliyaPrichini Burkholderia malleiMetod diagnostiki fizikalne obstezhennya klinichnij analiz krovi mikrobiologichna kultura PLR i dPreparati sulfametoksazol trimetoprim ampicilin amoksicilin gentamicin tobramicin i amikacinKlasifikaciya ta zovnishni resursiMKH 11 1B92MKH 10 A24 0DiseasesDB 5222eMedicine emerg 884MeSH D005896 Glanders u Vikishovishi Zbudnika sapu vidneseno do tih biologichnih agentiv yaki oficijno viznano chinnikami biologichnoyi zbroyi EtiologiyaZbudnik Burkholderia mallei ranishe Pseudomonas mallei pryama iz zaokruglenimi kincyami neruhoma bakteriya U mazkah z patologichnogo materialu ta pozhivnih seredovish maye viglyad nedovgih lancyuzhkiv chi nitok Spor i kapsul ne utvoryuye dobre zabarvlyuyetsya usima anilinovimi farbnikami za Gramom negativno U preparatah zabarvlenih sinkoyu Lefflera abo za Romanovskim Gimzoyu dobre viyavlyayetsya zernistist vnutrishnoyi strukturi bakteriyi Roste na zvichajnih pozhivnih seredovishah z dodavannyam glicerinu zokrema na glicerinizovanij kartopli de zbudnik utvoryuye slizovi koloniyi brunatno zhovtogo abo buro korichnevogo vidtinku Stijkist zbudnika nevelika u vodi ta gniyuchih materialah bakteriyi zberigayutsya do 30 dib u visushenih nosovih vidilennyah do 15 dib u sechi 4 godini Sonyachni promeni rujnuyut bakteriyi cherez 24 godini nagrivannya do 80 C cherez 5 hvilin Dezinfekcijni zasobi nadijno inaktivuyut zbudnika sapu Detalnishi vidomosti z ciyeyi temi vi mozhete znajti v statti Burkholderia mallei Epidemiologichni osoblivostiDzherelom infekciyi ye hvori koni muli vislyuki verblyudi Mehanizm peredachi infekciyi kontaktnij vnaslidok pryamogo popadannya gnoyu abo slizu vid hvoroyi tvarini na ushkodzhenu shkiru abo slizovu obolonku Mozhlive zarazhennya j alimentarnim shlyahom cherez infikovanu vodu ta ridshe aerogenno v laboratornih umovah ale pri comu zbudnik potraplyaye cherez mikroskopichni poshkodzhennya slizovih obolonok verhnih viddiliv travnogo abo respiratornogo traktu Najchastishe zarazhennya nosit profesijnij harakter v osib pov yazanih z doglyadom i likuvannyam hvorih tvarin Zarazhennya vid lyudini sposterigayetsya ridko Sprijnyatlivist lyudej do sapu duzhe visoka Imunitet ne napruzhenij i netrivalij Zahvoryuvannya traplyayetsya ridko Vono harakterne dlya pevnoyi chastini Afriki i Serednogo Shodu PatogenezVhidni vorota infekciyi ushkodzhena shkira slizova obolonka nosa dihalnih shlyahiv ochej ridshe shlunkovo kishkovogo traktu U misci proniknennya vinikayut granulomi sho mistyat zbudniki sapu Voni z limfoyu i krov yu roznosyatsya po organizmu z utvorennyam u riznih organah i tkaninah vtorinnih granulom yaki skladayutsya z epitelioyidnih klitin i nejtrofiliv Proces nabuvaye harakteru septikopiyemiyi Utvoryuyutsya dribni abscesi v legenyah chasto rozvivayetsya zlivna absceduyucha pnevmoniya gnijnij osteomiyelit artrit z yavlyayutsya pustuloznij visip i virazki na shkiri ta slizovih obolonkah abscesi m yaziv Viyavlyayutsya mnozhinni dribni abscesi v pechinci selezinci inodi v nirkah yayechnikah U deyakih vipadkah zapalennya nabuvaye gemoragichno gnijnogo harakteru Yaksho perebig sapu hronichnij perevazhayut proliferativni procesi utvoryuyutsya abscesi u vnutrishnih organah vinikayut pnevmoskleroz poliartrit bronhoektazi mozhlivij rozvitok gnijnogo meningitu trombozu mozkovih sudin Klinichni proyaviInkubacijnij period sapu trivaye 2 6 dniv ridshe do 2 3 tizhniv Klinichno vidilyayut gostru i hronichnu formu sapu Gostrij sap Temperatura tila z oznobom pidvishuyetsya do 38 40 C garyachka z velikimi dobovimi kolivannyami yak pri sepsisi Hvorih turbuye golovnij bil mialgiyi i artralgiyi U misci proniknennya zbudnika v shkiru utvoryuyetsya pervinnij afekt yakij spochatku yavlyaye soboyu papulu otochenu zonoyu pochervoninnya Zgodom papula peretvoryuyetsya na gemoragichnu pustulu a za 2 3 dni u virazku z pidritimi krayami ta salnim dnom Neridko rozvivayetsya regionarnij limfadenit limfangit Na 4 8 j den temperatura tila znovu pidvishuyetsya na shkiri slizovij obolonci nosa porozhnini rota kon yunktivi z yavlyayutsya mnozhinni papuli z nastupnim yih peretvorennyam u gemoragichni puhirci pustuli virazki Z nosa vidilyayetsya slizisto gnijna abo sukrovichna ridina Utvoryuyutsya abscesi v m yazah osoblivo litkovih norici z vidilennyam zelenuvatogo tyaguchogo gnoyu rozvivayutsya gnijni artriti Pri urazhenni legen z yavlyayutsya bil u grudnij klitci kashel z vidilennyam slizisto krov yanistogo abo gnijnogo harkotinnya cianoz gub zadishka Rozvivayetsya zlivna plevropnevmoniya Toni sercya gluhi tahikardiya arterialnij tisk znizhuyetsya mozhlivij rozvitok kolapsu Selezinka pomitno zbilshuyetsya pechinka zbilshuyetsya ne zavzhdi Cherez 1 4 tizhni nastaye smert Hronichnij sap Harakterizuyetsya povilnim rozvitkom hvorobi z cherguvannyam remisij i zagostren Perebig za tipom hroniosepsisu Trivaye vid kilkoh misyaciv do 2 3 rokiv i v polovini vipadkiv prizvodit do smerti Perebig mozhe buti u viglyadi shkirnoyi legenevoyi i nosovoyi form Pri najchastishij shkirnij formi na shkiri z yavlyayutsya gemoragichno gnijni pustuli virazki yaki zlivayutsya utvoryuyuchi veliki virazkovi poverhni z gnijnim sekretom z podalshim rubcyuvannyam U m yazah ta vnutrishnih organah utvoryuyutsya abscesi Legeneva forma hronichnogo sapu harakterizuyetsya garyachkoyu viniknennyam zlivnoyi povzuchoyi pnevmoniyi chasto plevropnevmoniyi z utvorennyam mnozhinnih abscesiv bronhoektaziv z rozvitkom pnevmosklerozu U vipadku pervinnoyi nosovoyi formi sapu na slizovij obolonci nosa z yavlyayutsya pustuli gliboki virazki yaki poshiryuyutsya na slizovu obolonku glotki gortani traheyi Vidilennya z nosa slizisto gnijno krov yanisti Yaksho diagnoz postavleno pizno letalnist vkraj visoka DiagnostikaU zagalnomu analizi krovi viyavlyayetsya nejtrofilnij lejkocitoz ShOE pidvishena Pri diagnostici sapu vrahovuyut epidemiologichni dani kontakt z hvorimi tvarinami abo ridshe hvoroyu lyudinoyu Z klinichnih proyaviv informativnim ye poyava virazhenih zapalnih zmin u dilyanci vhidnih vorit infekciyi Dlya pidtverdzhennya diagnozu neobhidno bakteriologichne vidilennya zbudnika jogo provodyat z shkirnih virazok slizovoyi obolonki nosa pustul harkotinnya krovi punktativ abscesiv Vikoristovuyut takozh PLR Z serologichnih metodiv doslidzhennya zastosovuyut RA RPGA RZK yaka ye najbilsh chutlivoyu Doslidzhennya provodyat u dinamici metodom parnih sirovatok Vazhlivim metodom diagnostiki ye shkirna alergichna proba Vnutrishnoshkirno abo nashkirno vvodyat alergen maleyin Rezultati viznachayut cherez 24 48 godin Proba staye pozitivnoyu pislya 10 15 go dnya hvorobi Provodyat biologichnu probu na morskih svinkah samcyah hom yakah i kotah Doslidzhuvanij material vvodyat pidshkirno abo vnutrishnoocherevinno Cherez 2 3 dni u piddoslidnogo samcya rozvivayetsya gnijnij orhit fenomen Shtrausa LikuvannyaDlya etiotropnogo likuvannya priznachayutsya antimikrobni preparati sulfanilamidi sulfametoksazol trimetoprim okremo abo v kombinaciyi z preparatami penicilinovoyi grupi perevazhno zahisheni aminopenicilini aminoglikozidami Pokazani vitaminoterapiya perelivannya krovozaminnikiv detoksikacijni zasobi Vikonuyetsya hirurgichne drenuvannya abscesiv Pri septichnij formi sapu neobhidni zahodi intensivnoyi terapiyi spryamovani na pidtrimku funkciyi zhittyevo vazhlivih organiv Likuvannya legkih vipadkiv sapu trivaye ne menshe 30 dniv tyazhkih trivalishe ProfilaktikaSpecifichna profilaktika ne rozroblena Obov yazkovoyu ye izolyaciya hvorogo v infekcijnij stacionar Lyudi yaki buli v kontakti z hvorim pidlyagayut karantinu protyagom 21 dnya yim provodyat ekstrenu profilaktiku sulfametoksazolom trimetoprimom protyagom 5 dniv Vazhlivim ye rannye viyavlennya hvorih tvarin i veterinarnij naglyad za nimi z provedennyam kon yunktivalnoyi maleyinovoyi probi suvore dotrimannya pravil osobistogo zahistu pid chas doglyadu za pidozrilimi tvarinami z pozitivnoyu reakciyeyu na maleyin noshennya masok kombinezoniv rukavichok okulyariv konserviv postijna dezinfekciya misc perebuvannya zarazhenih tvarin DzherelaInfekcijni hvorobi enciklopedichnij dovidnik za red Kramarova S O Golubovskoyi O A K TOV Garmoniya 2018 592 s ISBN 978 966 2165 52 4 Kramarov S O Golubovska O A Shkurba A V ta in S 416 419 Gudz S P Mikrobiologiya pidruchnik dlya stud vish navch zakl S P Gudz S O Gnatush I S Bilinska Lviv Vidavnichij centr LNU imeni Ivana Franka 2009 360 s ISBN 978 966 613 697 1 storinka PrimitkiDisease Ontology 2016 d Track Q4117183d Track Q5282129 Prilozhenie 3 Biologicheskie i himicheskie agenty Rukovodstvo VOZ Otvetnye mery sistemy obshestvennogo zdravoohraneniya na ugrozu primeneniya biologicheskogo i himicheskogo oruzhiya 18 listopada 2017 u Wayback Machine ros Arhiv originalu za 7 lipnya 2018 Procitovano 27 bereznya 2022