Росі́йсько-туре́цька війна́ 1806—1812 (також Російсько-османська війна 1806—1812 років) — воєнний конфлікт, що був викликаний політикою Османської імперії, яка розраховувала на відволікання сил Російської імперії війнами проти Французької імперії (1805—1807) та Персії (1804—1813) .
Російсько-турецька війна 1806-1812 | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Російсько-турецькі війни та Наполеонівські війни | |||||||
![]() Афонська битва | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
Російська імперія Чорноморське козацьке військо | Османська імперія Задунайська Січ | ||||||
Командувачі | |||||||
, М. І. Кутузов, П. І. Багратіон | Селім III, Махмуд ІІ |
Привід
Приводом до війни стали порушення Османською імперією договору 1805 р. про порядок проходу російських суден через протоки та російське вторгнення в османську Далмацію, в листопаді — грудні 1806 р., куди були введені війська під командуванням генерала .
Події
18 (30 грудня) Османська імперія оголосила війну Російській імперії. У лютому 1807 року російська ескадра віце-адмірала Д. М. Сенявіна, яка перебувала поблизу острова Корфу, почала військові дії і в червні в Афонській битві 1807 розбила османський флот. На Дунаї османські війська зазнали ряд поразок і відійшли за Дунай.
Після укладання Тільзитського миру 1807 року між Францією та Російською імперією Наполеон, відповідно до умов договору, виступив посередником в укладанні миру між Російською та Османською імперіями. У серпні 1807 року було укладено перемир'я, що тривало до березня 1809 року.
Восени 1809 року 80-тисячна російська армія під командуванням фельдмаршала О. О. Прозоровського (з серпня 1809 р. командувач генерал П. І. Багратіон) почала дії проти османських фортець, оволоділа містами Ісакча, Тульча, Бабадаг, Мачін, Ізмаїл, Браїлів та облложила Силістрію, але у жовтні була змушена зняти облогу, внаслідок руху до Силістрії 50-тисячної османської армії.
У лютому 1810 року командувачем російської Дунайської армії був призначений генерал-лейтенант М. М. Каменський. У травні російська армія переправилася через Дунай і захопила фортеці Пазарджик, Силістрія та Разград, а в червні обложила Шумлу.
Штурм Рущука (Русе) у липні закінчився невдачею. Османський головнокомандувач спробував розбити російські війська під Рущуком, але зазнав поразки поблизу Батіне (у серпні), а Рущук і Джурджу капітулювали.
На початку 1811 року Дунайська армія була ослаблена перекиданням частини військ на західний кордон. Призначений у березні 1811 року командувачем генерал М. І. Кутузов зосередив численні сили (45 тис. вояків) на основних напрямках. У червні 60-тисячна армія почала наступ на Рущук, але Кутузов, маючи всього 15 тис. вояків, відбив удар супротивника, а потім відвів війська за Дунай.
Наприкінці квітня Ахмет-паша переплив через Дунай і зосередив 35 тис. вояків на лівому березі. У жовтні російський 10-тисячний корпус переправися західніше Рущука на правий берег Дунаю. Головні сили османів, що знаходилися на лівому березі, виявилися оточеними в районі Слобозії і капітулювали 23 листопада (5 грудня).
У жовтні були розпочаті мирні переговори, що завершилися завдяки дипломатичному мистецтву Кутузова підписанням 16 (28 травня) Бухарестського мирного договору 1812, який зафіксував приєднання до Росії Бессарабії.
Джерела та література
- Петренко Є. Д. Російсько-турецька війна 1806—1812 [ 2 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 306. — .
- Велика радянська енциклопедія [ 25 квітня 2014 у Wayback Machine.]
Література
- О. Борділовська. Російсько-турецький союзний договір 1805 // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К.:Знання України, 2004 — Т.2 — 812с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Rosijsko turecki vijni Rosi jsko ture cka vijna 1806 1812 takozh Rosijsko osmanska vijna 1806 1812 rokiv voyennij konflikt sho buv viklikanij politikoyu Osmanskoyi imperiyi yaka rozrahovuvala na vidvolikannya sil Rosijskoyi imperiyi vijnami proti Francuzkoyi imperiyi 1805 1807 ta Persiyi 1804 1813 Rosijsko turecka vijna 1806 1812Rosijsko turecki vijni ta Napoleonivski vijniAfonska bitva Afonska bitvaData 23 listopada 1806 28 travnya 1812Misce Moldovske knyazivstvo Valahiya VirmeniyaRezultat Peremoga Rosijskoyi imperiyi Buharestskij mirnij dogovir 1812StoroniRosijska imperiya Chornomorske kozacke vijsko Osmanska imperiya Zadunajska SichKomanduvachi M I Kutuzov P I Bagration Selim III Mahmud IIPrividPrivodom do vijni stali porushennya Osmanskoyu imperiyeyu dogovoru 1805 r pro poryadok prohodu rosijskih suden cherez protoki ta rosijske vtorgnennya v osmansku Dalmaciyu v listopadi grudni 1806 r kudi buli vvedeni vijska pid komanduvannyam generala Podiyi18 30 grudnya Osmanska imperiya ogolosila vijnu Rosijskij imperiyi U lyutomu 1807 roku rosijska eskadra vice admirala D M Senyavina yaka perebuvala poblizu ostrova Korfu pochala vijskovi diyi i v chervni v Afonskij bitvi 1807 rozbila osmanskij flot Na Dunayi osmanski vijska zaznali ryad porazok i vidijshli za Dunaj Pislya ukladannya Tilzitskogo miru 1807 roku mizh Franciyeyu ta Rosijskoyu imperiyeyu Napoleon vidpovidno do umov dogovoru vistupiv poserednikom v ukladanni miru mizh Rosijskoyu ta Osmanskoyu imperiyami U serpni 1807 roku bulo ukladeno peremir ya sho trivalo do bereznya 1809 roku Voseni 1809 roku 80 tisyachna rosijska armiya pid komanduvannyam feldmarshala O O Prozorovskogo z serpnya 1809 r komanduvach general P I Bagration pochala diyi proti osmanskih fortec ovolodila mistami Isakcha Tulcha Babadag Machin Izmayil Brayiliv ta obllozhila Silistriyu ale u zhovtni bula zmushena znyati oblogu vnaslidok ruhu do Silistriyi 50 tisyachnoyi osmanskoyi armiyi U lyutomu 1810 roku komanduvachem rosijskoyi Dunajskoyi armiyi buv priznachenij general lejtenant M M Kamenskij U travni rosijska armiya perepravilasya cherez Dunaj i zahopila forteci Pazardzhik Silistriya ta Razgrad a v chervni oblozhila Shumlu Shturm Rushuka Ruse u lipni zakinchivsya nevdacheyu Osmanskij golovnokomanduvach sprobuvav rozbiti rosijski vijska pid Rushukom ale zaznav porazki poblizu Batine u serpni a Rushuk i Dzhurdzhu kapitulyuvali Na pochatku 1811 roku Dunajska armiya bula oslablena perekidannyam chastini vijsk na zahidnij kordon Priznachenij u berezni 1811 roku komanduvachem general M I Kutuzov zoserediv chislenni sili 45 tis voyakiv na osnovnih napryamkah U chervni 60 tisyachna armiya pochala nastup na Rushuk ale Kutuzov mayuchi vsogo 15 tis voyakiv vidbiv udar suprotivnika a potim vidviv vijska za Dunaj Naprikinci kvitnya Ahmet pasha perepliv cherez Dunaj i zoserediv 35 tis voyakiv na livomu berezi U zhovtni rosijskij 10 tisyachnij korpus perepravisya zahidnishe Rushuka na pravij bereg Dunayu Golovni sili osmaniv sho znahodilisya na livomu berezi viyavilisya otochenimi v rajoni Sloboziyi i kapitulyuvali 23 listopada 5 grudnya U zhovtni buli rozpochati mirni peregovori sho zavershilisya zavdyaki diplomatichnomu mistectvu Kutuzova pidpisannyam 16 28 travnya Buharestskogo mirnogo dogovoru 1812 yakij zafiksuvav priyednannya do Rosiyi Bessarabiyi Dzherela ta literaturaPetrenko Ye D Rosijsko turecka vijna 1806 1812 2 grudnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 306 ISBN 978 966 00 1290 5 Velika radyanska enciklopediya 25 kvitnya 2014 u Wayback Machine Literatura O Bordilovska Rosijsko tureckij soyuznij dogovir 1805 Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 2 812s ISBN 966 316 045 4