Радівці́ (Редеуць, рум. Rădăuți) — місто на півдні Буковини над р. Теплиця у Сучавському повіті Румунії.
Радівці рум. Rădăuţi | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
![]() ![]() ![]() ![]() | ||||
![]() | ||||
Основні дані | ||||
47°50′ пн. ш. 25°56′ сх. д. / 47.833° пн. ш. 25.933° сх. д.Координати: 47°50′ пн. ш. 25°56′ сх. д. / 47.833° пн. ш. 25.933° сх. д. | ||||
Країна | | |||
Регіон | Сучава | |||
Адмінцентр | d | |||
Столиця для | Радівецький повіт (адміністративно-територіальна одиниця, повіт) | |||
Засновано | 1393 | |||
Площа | 32,3 ± 0,01 км² | |||
Населення | 23 822 тис. осіб (2011) | |||
Висота НРМ | 374 м | |||
Міста-побратими | Понто-Комбо (1989), Камінья (1998), Бричани (1998), Дрокія (2001), Рагуза (1998), Кіренія (2003), Гливиці (2002), Байльштайн (1998) | |||
Телефонний код | (402) 230 | |||
Часовий пояс | і | |||
Номери автомобілів | SV | |||
GeoNames | 669287 | |||
OSM | ↑2077868 ·R (Сучава) | |||
Поштові індекси | 725400 | |||
Міська влада | ||||
d | Aurel Olarean | |||
Вебсайт | primariaradauti.ro | |||
Мапа | ||||
| ||||
| ||||
|
Географія
Радівці розташоване на відстані 37 км від муніципалітету Сучава, центру повіту. Відстань до інших найближчих міст така: 8 км до Мілішеуці, 19 км до Серету, 23 км до Вікову-де-Сус, 50 км до Дорогой. Радівці знаходиться на відстані 475 км від міста Бухарест. В адміністративній частині муніципалітету Радівці, меншою мірою у сільській зоні, переважають ґрунти багаті гумусом, родючі, придатні для ведення сільськогосподарської діяльності.
Клімат
Клімат помірно-континентальний з балтійським впливом. На території муніципалітету Радівці́ відчувається скандинавсько-балтійський кліматичний вплив з циркуляцією полярних повітряних мас у холодну пору року. Середньорічна температура коливається від 6 °C до 8 °C, з максимальною температурою 32 °C у липні та мінімальною температурою -25 °C у січні.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxpTDBOaGRHVmtjbUZzWVY5a2FXNWZVbUZrWVhWMGFUVXVhbkJuTHpJNE1IQjRMVU5oZEdWa2NtRnNZVjlrYVc1ZlVtRmtZWFYwYVRVdWFuQm4uanBn.jpg)
Радівці — одне з найстаріших міст Буковини, відоме з XIV ст. Перша писемна згадка, що стосується міста, припадає на 1393 рік, час правління Романа І. Проте ще у ХІІ — XIV ст. навколишні території входили до складу Галицько-Волинської держави. Русини тут жили здавна, ще до приходу волохів (молдован). За молдовськими історичними джерелами, ця місцевість належала русину Радомиру. Як похідне від його імені, місто стало називатися Радівці, в пізнішій румунській вимові Редеуць (Rădăuți). Вплив русинів підтверджується й тим, що на могилах перших молдовських князів у монастирі Богдана в Радівцях всі написи зроблені староруською мовою.
Під час правління Александру І чел Бун, з 1401 року Радівці стають центром Радівецької православної єпархії, і перебувають в цьому статусі до 1782 року. Богослужбовою та діловою мовою єпархії була церковнослов'янська. 1514-го року Радівці разом з усім Молдовським князівством потрапили у васальну залежність від Османської імперії і зобов'язувалися платити щорічну данину султанові. Тільки з перенесенням кафедри молдовських митрополитів до Ясс почали впроваджувати . Розпочалася тотальна румунізація православної церкви, яку проводили, призначені Османською імперією, фанаріоти.
Оскільки містечко не було центром торгівлі чи ремесел, на 1774 рік в ньому нараховується лише 140 будинків, в яких мешкало 132 сім'ї.
Розвиток міста активізується з 1775 року, коли Радівці стали повітовим центром Дистрикту Буковина Габсбурзької монархії (Австрії).
Під час Першої світової війни місто декілька раз окуповане воюючими сторонами, що призвело до його руйнування в значній мірі. Деякий час місто було розділене між двома громадами, румунською та німецькою, з двома окремими адміністраціями.
У 60-х і 70-х роках місті відбулася посилена урбанізація, шляхом будівництва спальних районів.
15 грудня 1994 року в будівлі міської ради місто Радівці було проголошено муніципалітетом.
Український слід
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUwTDBKMWEyOTJhVzVoTVRreE1HVjBhRzVwWXk1cWNHY3ZNamd3Y0hndFFuVnJiM1pwYm1FeE9URXdaWFJvYm1sakxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Населення Молдовського князівства кінця XIV—XVI століть переважно складали волохи та русини. Якщо загалом у державі рутенів було близько 30 %, то в межах Верхньої Молдови, куди входили і Радівці, вони становили більшість — близько 60 %. Наприкінці XVI століття князівство було перетворено на звичайну провінцію Османської імперії. Тоді ж розпочалось активне оволощення буковинських земель, яке особливо посилилось після перенесення 1564 року столиці князівства з Сучави до Ясс.
Західна частина колишнього Радівецького повіту належить до української національної території; тут жило 1930 р. понад 26 000 українців (16 % населення всього повіту). У місті Радівці у 1880 році мешкав 441 українець.
Нині в Радівцях розміщений центр Вікаріату греко-католиків українців в Румунії. Радівці входять до Буковинського деканату, який об'єднує 11 парафій. Радівецька міська парафія існує принаймні з 1885 року. В місті в 1935 році збудована українська греко-католицька церква Непорочного Зачаття. Після 1948 року церкву перевели на православ'я і, лише після революції 1989 року, греко-католики відновили діяльність вікаріату. Велика частина богослужінь відбувається українською мовою.
Населення
Відповідно до перепису населення, проведеного в 2021 році, населення муніципалітету Радівці становить 24 292 жителя, збільшившись порівняно з попереднім переписом 2011 року, коли було зареєстровано 23 822 жителя. Більшість жителів складають румуни (79,33%). З релігійної точки зору, більшість жителів є православними (66,21%), п'ятидесятників (9,37%), римо-католиків (1,86%).
За переписом 1900 року в місті було 2345 будинків, проживали 14403 мешканці: 494 українці, 3876 румунів, 4628 німців, 4894 євреї, 284 поляки, 12 угорців та 45 осіб інших національностей.
У Радівці було велике єврейське населення, 1880 році тут проживало 11 162 євреїв, що становило 30,9% населення міста.
Пам'ятки, об'єкти туризму
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkzTDBKcGMyVnlhV05oWDJkeVpXTnZMV05oZEc5c2FXTmhYMlJwYmw5U1lXUmhkWFJwTkM1cWNHY3ZNamd3Y0hndFFtbHpaWEpwWTJGZlozSmxZMjh0WTJGMGIyeHBZMkZmWkdsdVgxSmhaR0YxZEdrMExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
- Монастир Богдана з похованнями князів Молдови (XIV—XVIII cт).
- Собор П'ятидесятниці (ХХ ст).
- Синагога (ХІХ ст).
- Українська церква Непорочного Зачаття (ХХ ст).
- Гончарна майстерня Колібаби.
- Традиційний п'ятничний базар в Радівцях.
Міста-побратими
Муніципалітет має побратимами такі міста:
Відомі люди
Народились
- Козарищук Данило Михайлович (пом. 1900) — український буковинський і австро-угорський журналіст, редактор-видавець клерикального журналу «Наука» (виходив у Відні), що орієнтувався на російське православ'я.
- Лаврентій (Радівецький) — єпископ Радівецький.
- Окуневський Ярослав — військовий лікар, український громадський і військовий діяч, письменник, дійсний член НТШ, адмірал флоту Австро-Угорської імперії.
- Семака-Нижанківська Меланія — українська письменниця й журналістка.
- Костянтин Слюсарчук — полковник Української Галицької Армії
- Штефан Русу (1956) — борець греко-римського стилю, дворазовий чемпіон, срібний та бронзовий призер чемпіонатів світу, п'ятиразовий чемпіон, дворазовий срібний та бронзовий призер чемпіонатів Європи, чемпіон, срібний та бронзовий призер Олімпійських ігор.
Єпископом Радівецьким був рідний брат Єремії Могили Юрій.
Поховані
Були поховані господарі Молдови:
Світлини
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Радівці |
Примітки
- Gemeindelexikon der im Reichsrate vertretenen Königreiche und Länder, bearbeitet auf Grund der Ergebnisse der Volkszählung vom 31. Dezember 1900, XIII. Bukowina. Wien (online).
- Mohiła (Moghiła, Moviła) Jeremijasz h. własnego (ok. 1555—1606) / Polski Słownik Biograficzny.— Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk: Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1976.— Tom XXI/3. — Zeszyt 90. — S. 564
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Францоз К. Е. Ucrainica: культурологічні нариси / упоряд., пер. з нім., передмова і коментар Петра Рихла. — Чернівці : Книги-ХХІ, 2010. — 292 с.
- Radowce // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1888. — Т. IX. — S. 444. (пол.)
Посилання
- Старі фото Радівців
![]() | Це незавершена стаття з географії Румунії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Radivci znachennya Radivci Redeuc rum Rădăuți misto na pivdni Bukovini nad r Teplicya u Suchavskomu poviti Rumuniyi Radivci rum Rădăuţi gerbOsnovni dani47 50 pn sh 25 56 sh d 47 833 pn sh 25 933 sh d 47 833 25 933 Koordinati 47 50 pn sh 25 56 sh d 47 833 pn sh 25 933 sh d 47 833 25 933 Krayina RumuniyaRegion SuchavaAdmincentr dStolicya dlya Radiveckij povit administrativno teritorialna odinicya povit Zasnovano 1393Plosha 32 3 0 01 km Naselennya 23 822 tis osib 2011 Visota NRM 374 mMista pobratimi Ponto Kombo 1989 Kaminya 1998 Brichani 1998 Drokiya 2001 Raguza 1998 Kireniya 2003 Glivici 2002 Bajlshtajn 1998 Telefonnij kod 402 230Chasovij poyas UTC 2 i UTC 3Nomeri avtomobiliv SVGeoNames 669287OSM 2077868 R Suchava Poshtovi indeksi 725400 Miska vlada d Aurel OlareanVebsajt primariaradauti ro Mapa Radivci u VikishovishiGeografiyaRadivci roztashovane na vidstani 37 km vid municipalitetu Suchava centru povitu Vidstan do inshih najblizhchih mist taka 8 km do Milisheuci 19 km do Seretu 23 km do Vikovu de Sus 50 km do Dorogoj Radivci znahoditsya na vidstani 475 km vid mista Buharest V administrativnij chastini municipalitetu Radivci menshoyu miroyu u silskij zoni perevazhayut grunti bagati gumusom rodyuchi pridatni dlya vedennya silskogospodarskoyi diyalnosti Klimat Klimat pomirno kontinentalnij z baltijskim vplivom Na teritoriyi municipalitetu Radivci vidchuvayetsya skandinavsko baltijskij klimatichnij vpliv z cirkulyaciyeyu polyarnih povitryanih mas u holodnu poru roku Serednorichna temperatura kolivayetsya vid 6 C do 8 C z maksimalnoyu temperaturoyu 32 C u lipni ta minimalnoyu temperaturoyu 25 C u sichni IstoriyaRumunskij pravoslavnij sobor Radivci odne z najstarishih mist Bukovini vidome z XIV st Persha pisemna zgadka sho stosuyetsya mista pripadaye na 1393 rik chas pravlinnya Romana I Prote she u HII XIV st navkolishni teritoriyi vhodili do skladu Galicko Volinskoyi derzhavi Rusini tut zhili zdavna she do prihodu volohiv moldovan Za moldovskimi istorichnimi dzherelami cya miscevist nalezhala rusinu Radomiru Yak pohidne vid jogo imeni misto stalo nazivatisya Radivci v piznishij rumunskij vimovi Redeuc Rădăuți Vpliv rusiniv pidtverdzhuyetsya j tim sho na mogilah pershih moldovskih knyaziv u monastiri Bogdana v Radivcyah vsi napisi zrobleni staroruskoyu movoyu Pid chas pravlinnya Aleksandru I chel Bun z 1401 roku Radivci stayut centrom Radiveckoyi pravoslavnoyi yeparhiyi i perebuvayut v comu statusi do 1782 roku Bogosluzhbovoyu ta dilovoyu movoyu yeparhiyi bula cerkovnoslov yanska 1514 go roku Radivci razom z usim Moldovskim knyazivstvom potrapili u vasalnu zalezhnist vid Osmanskoyi imperiyi i zobov yazuvalisya platiti shorichnu daninu sultanovi Tilki z perenesennyam kafedri moldovskih mitropolitiv do Yass pochali vprovadzhuvati Rozpochalasya totalna rumunizaciya pravoslavnoyi cerkvi yaku provodili priznacheni Osmanskoyu imperiyeyu fanarioti Oskilki mistechko ne bulo centrom torgivli chi remesel na 1774 rik v nomu narahovuyetsya lishe 140 budinkiv v yakih meshkalo 132 sim yi Rozvitok mista aktivizuyetsya z 1775 roku koli Radivci stali povitovim centrom Distriktu Bukovina Gabsburzkoyi monarhiyi Avstriyi Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni misto dekilka raz okupovane voyuyuchimi storonami sho prizvelo do jogo rujnuvannya v znachnij miri Deyakij chas misto bulo rozdilene mizh dvoma gromadami rumunskoyu ta nimeckoyu z dvoma okremimi administraciyami U 60 h i 70 h rokah misti vidbulasya posilena urbanizaciya shlyahom budivnictva spalnih rajoniv 15 grudnya 1994 roku v budivli miskoyi radi misto Radivci bulo progolosheno municipalitetom Ukrayinskij slidEtnografichna karta Bukovini za danimi perepisu 1910 roku Naselennya Moldovskogo knyazivstva kincya XIV XVI stolit perevazhno skladali volohi ta rusini Yaksho zagalom u derzhavi ruteniv bulo blizko 30 to v mezhah Verhnoyi Moldovi kudi vhodili i Radivci voni stanovili bilshist blizko 60 Naprikinci XVI stolittya knyazivstvo bulo peretvoreno na zvichajnu provinciyu Osmanskoyi imperiyi Todi zh rozpochalos aktivne ovoloshennya bukovinskih zemel yake osoblivo posililos pislya perenesennya 1564 roku stolici knyazivstva z Suchavi do Yass Zahidna chastina kolishnogo Radiveckogo povitu nalezhit do ukrayinskoyi nacionalnoyi teritoriyi tut zhilo 1930 r ponad 26 000 ukrayinciv 16 naselennya vsogo povitu U misti Radivci u 1880 roci meshkav 441 ukrayinec Nini v Radivcyah rozmishenij centr Vikariatu greko katolikiv ukrayinciv v Rumuniyi Radivci vhodyat do Bukovinskogo dekanatu yakij ob yednuye 11 parafij Radivecka miska parafiya isnuye prinajmni z 1885 roku V misti v 1935 roci zbudovana ukrayinska greko katolicka cerkva Neporochnogo Zachattya Pislya 1948 roku cerkvu pereveli na pravoslav ya i lishe pislya revolyuciyi 1989 roku greko katoliki vidnovili diyalnist vikariatu Velika chastina bogosluzhin vidbuvayetsya ukrayinskoyu movoyu NaselennyaVidpovidno do perepisu naselennya provedenogo v 2021 roci naselennya municipalitetu Radivci stanovit 24 292 zhitelya zbilshivshis porivnyano z poperednim perepisom 2011 roku koli bulo zareyestrovano 23 822 zhitelya Bilshist zhiteliv skladayut rumuni 79 33 Z religijnoyi tochki zoru bilshist zhiteliv ye pravoslavnimi 66 21 p yatidesyatnikiv 9 37 rimo katolikiv 1 86 Za perepisom 1900 roku v misti bulo 2345 budinkiv prozhivali 14403 meshkanci 494 ukrayinci 3876 rumuniv 4628 nimciv 4894 yevreyi 284 polyaki 12 ugorciv ta 45 osib inshih nacionalnostej U Radivci bulo velike yevrejske naselennya 1880 roci tut prozhivalo 11 162 yevreyiv sho stanovilo 30 9 naselennya mista Pam yatki ob yekti turizmuUkrayinska greko katolicka cerkva Neporochnogo Zachattya v Radivcyah Monastir Bogdana z pohovannyami knyaziv Moldovi XIV XVIII ct Sobor P yatidesyatnici HH st Sinagoga HIH st Ukrayinska cerkva Neporochnogo Zachattya HH st Goncharna majsternya Kolibabi Tradicijnij p yatnichnij bazar v Radivcyah Mista pobratimiMunicipalitet maye pobratimami taki mista Ponto Kombo Franciya Bajlshtajn Nimechchina Raguza Italiya Brichani Respublika Moldova Drokiya Respublika Moldova Glivici Polsha Kireniya Kipr Vidomi lyudiNarodilis Kozarishuk Danilo Mihajlovich pom 1900 ukrayinskij bukovinskij i avstro ugorskij zhurnalist redaktor vidavec klerikalnogo zhurnalu Nauka vihodiv u Vidni sho oriyentuvavsya na rosijske pravoslav ya Lavrentij Radiveckij yepiskop Radiveckij Okunevskij Yaroslav vijskovij likar ukrayinskij gromadskij i vijskovij diyach pismennik dijsnij chlen NTSh admiral flotu Avstro Ugorskoyi imperiyi Semaka Nizhankivska Melaniya ukrayinska pismennicya j zhurnalistka Kostyantin Slyusarchuk polkovnik Ukrayinskoyi Galickoyi Armiyi Shtefan Rusu 1956 borec greko rimskogo stilyu dvorazovij chempion sribnij ta bronzovij prizer chempionativ svitu p yatirazovij chempion dvorazovij sribnij ta bronzovij prizer chempionativ Yevropi chempion sribnij ta bronzovij prizer Olimpijskih igor Yepiskopom Radiveckim buv ridnij brat Yeremiyi Mogili Yurij Dokladnishe Radivecka yeparhiya Moldovska mitropoliya Pohovani Buli pohovani gospodari Moldovi Shtefan I Roman I Aleksandru I chel BunSvitliniVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Radivci Primitki Portal Rumuniya Gemeindelexikon der im Reichsrate vertretenen Konigreiche und Lander bearbeitet auf Grund der Ergebnisse der Volkszahlung vom 31 Dezember 1900 XIII Bukowina Wien online Mohila Moghila Movila Jeremijasz h wlasnego ok 1555 1606 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1976 Tom XXI 3 Zeszyt 90 S 564 Literatura Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Francoz K E Ucrainica kulturologichni narisi uporyad per z nim peredmova i komentar Petra Rihla Chernivci Knigi HHI 2010 292 s Radowce Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1888 T IX S 444 pol Posilannya Stari foto Radivciv Ce nezavershena stattya z geografiyi Rumuniyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi