Порос (грец. Πόρος) — пара невеликих грецьких островів в південній частині Саронічної затоки. Порос складається з двох островів, з'єднаних мілиною: Сферія — південна частина вулканічного походження, та Калавра — північа і більша частина. Пара островів розташована на відстані близько 58 км від Пірея та відокремлена від Пелопоннесу морською протокою завширшки 200 метрів. Їх площа становить 31 квадратний кілометр, а населення становить 4117 мешканців.
Порос | ||||
---|---|---|---|---|
Πόρος | ||||
![]() Набережна | ||||
Карта | ||||
Місцезнаходження острову в Егейському морі | ||||
Географія | ||||
37°31′00″ пн. ш. 23°28′00″ сх. д. / 37.51667° пн. ш. 23.46667° сх. д.Координати: 37°31′00″ пн. ш. 23°28′00″ сх. д. / 37.51667° пн. ш. 23.46667° сх. д. | ||||
Місцерозташування | Саронічна затока | |||
Акваторія | Саронічна затока | |||
Група островів | Саронічні острови | |||
Площа | 49.582 км² | |||
Найвища точка | 358 м | |||
Країна | ||||
Регіон | Пірей | |||
(Адм. одиниця) | d | |||
Населення | 4348 (2001) | |||
Вебсайт | www.poros.gov.gr | |||
![]() Порос Порос (Греція) | ||||
В однойменному місті Порос мешкає 4102 людини. Існує ще одне поселення, Айос Нектаріос (Ágios Nektários), в якому проживає 15 мешканців. В давнину Порос носив ім'я Погон.
Міст через вузький перешийок поєднує два острови. Муніципалітет Порос також має материкову частину, К'яні Акті (Kyaní Aktí) з населенням 231, в найсхідніший частині Пелопонесського півострову. Загальна площа муніципалітету 49.582 km², і загальне населення 4348 мешканців.
Порос багатий на рослинність. На ньому багато чагарників, а соснові ліси розташовані на півдні і в центрі острову. Тут хороша мережа доріг і відповідна туристична інфраструктура, це робить острів популярним місцем для проведення коротких вихідних. Незважаючи на відсутність аеропорту, на острів легко дістатися з Афін поромом або катером, або з прилеглої частини материка.
Географія
Ландшафт дуже горбистий і гористий. Найвища точка, пік Вігла (358 м) знаходиться в західно-центральній частині. Як наслідок місцевої топографії та геології, маленькі річки та сезонні потоки течуть через степові долини південної і північно-східної частин. Західній та східній частинам острову характерні гладенькі пагорби та долини. Піщані пляжі розташовані на південному узбережжі острову, а також в бухті Вайонія в північній частині.
Геологія
Геологія острова включає в себе Мезозойські та Кайнозойські осадові гірські породи (вапняки, флішевого типу пісковики, офіоліти), а також вулканічні скелі Неогенового періоду на Сферії. Присутні карстові вирви в острівному центральному вапняковому масиві, також вапнякові печери із сталактитами. Морські скам'янілості в більшості знайдені вапняку, не знайдено покладів коштовного каміння або рудних покладів.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WVM5aFl5OVFiM0p2YzE5bWNtOXRYM04xYlcxcGRDNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RVRzl5YjNOZlpuSnZiVjl6ZFcxdGFYUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Нещодавні дослідження підказують, що Порос був заселений ще в період Бронзової доби. Поховання на острові датуються мікенським періодом, а будівлі з'явилися щонайменше 1000 років до н. е.
Античність
Тут існувало місто-держава Калаврія. На вершині пагорба поруч із містом знаходився храм Посейдону, руїни якого збереглися і досі. Сюди втік Демосфен, і не бажаючи бути схопленим людьми Антипатра, прийняв отруту. Місцеві жителі поховали його всередині святилища. Деякі науковці вважають, що цей острів вважався островом Посейдону. Не виключено також, що Порос був центром амфіктіонії, що виникла в VII столітті до н. е. і об'єднувала Порос, Афіни, , Егіну, Герміону, Епідавр, Нафпліон і Орхомен, Тройзен.
Візантійська/Османська доба
У візантійські часи Порос та інші острови часто грабувалися піратами. Впродовж османської окупації Порос залишався незалежним і допомагав сусіднім островам після початку Грецької війни за незалежність.
Сучасність
26 червня 2007 на Поросі відбулася значна лісова пожежа, також були зруйновані три будинки та пошкоджені два готелі. Причиною пожежі стала надто сильна спека, температура піднялась вище 45 градусів, що призвело до перегрівання і загоряння трансформатора. Пожежу довелось гасити з використанням літаків.
Місцеві пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0wTDBOc2IyTnJYM1J2ZDJWeVgybHVYMUJ2Y205ekxtcHdaeTh5TWpCd2VDMURiRzlqYTE5MGIzZGxjbDlwYmw5UWIzSnZjeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
- Порос, з його неокласичними будівлями, побудований амфітеатрально на схилах пагорба. Найвідоміша його пам'ятка - годинникова вежа, збудована 1927 року.
- Археологічний музей зберігає пам'ятки зі святилища Посейдона, зі стародавнього міста Тройзена та з інших місць археологічних розкопок, що відбувалися неподалік.
- В північній частині острову залишилися руїни святилища Посейдона, центру Калаврійської амфіктіонії. Коли точно воно було збудоване невідомо, хоча дослідники називають дату близько 520 до н. е. Розміри храму 27,4×14,4 метрів. Храм мав по шість колон з кожного короткого боку і по дванадцять з кожного довгого. Саме тут Демосфен отруїв себе в 322 до н. е., щоб не потрапити до рук македонського правителя Антипатра.
- Порос був місцем першої морської військової бази в сучасній Греції, заснований в 1827 під час Грецької війни за Незалежність. В 1881 році більша частина бази була перенесена на острів Саламін, але й зараз ВМС Греції використовують залишки бази як тренувальний центр.
Див. також
Посилання
- Острів Порос(укр.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Poros grec Poros para nevelikih greckih ostroviv v pivdennij chastini Saronichnoyi zatoki Poros skladayetsya z dvoh ostroviv z yednanih milinoyu Sferiya pivdenna chastina vulkanichnogo pohodzhennya ta Kalavra pivnicha i bilsha chastina Para ostroviv roztashovana na vidstani blizko 58 km vid Pireya ta vidokremlena vid Peloponnesu morskoyu protokoyu zavshirshki 200 metriv Yih plosha stanovit 31 kvadratnij kilometr a naselennya stanovit 4117 meshkanciv PorosPorosNaberezhnaKarta Misceznahodzhennya ostrovu v Egejskomu moriMisceznahodzhennya ostrovu v Egejskomu moriGeografiya37 31 00 pn sh 23 28 00 sh d 37 51667 pn sh 23 46667 sh d 37 51667 23 46667 Koordinati 37 31 00 pn sh 23 28 00 sh d 37 51667 pn sh 23 46667 sh d 37 51667 23 46667MisceroztashuvannyaSaronichna zatokaAkvatoriyaSaronichna zatokaGrupa ostrovivSaronichni ostroviPlosha49 582 km Najvisha tochka358 mKrayina GreciyaRegionPirejAdm odinicyadNaselennya4348 2001 Vebsajtwww poros gov grPorosPoros Greciya Poros u Vikishovishi V odnojmennomu misti Poros meshkaye 4102 lyudini Isnuye she odne poselennya Ajos Nektarios Agios Nektarios v yakomu prozhivaye 15 meshkanciv V davninu Poros nosiv im ya Pogon Mist cherez vuzkij pereshijok poyednuye dva ostrovi Municipalitet Poros takozh maye materikovu chastinu K yani Akti Kyani Akti z naselennyam 231 v najshidnishij chastini Peloponesskogo pivostrovu Zagalna plosha municipalitetu 49 582 km i zagalne naselennya 4348 meshkanciv Poros bagatij na roslinnist Na nomu bagato chagarnikiv a sosnovi lisi roztashovani na pivdni i v centri ostrovu Tut horosha merezha dorig i vidpovidna turistichna infrastruktura ce robit ostriv populyarnim miscem dlya provedennya korotkih vihidnih Nezvazhayuchi na vidsutnist aeroportu na ostriv legko distatisya z Afin poromom abo katerom abo z prilegloyi chastini materika GeografiyaOstriv Poros Landshaft duzhe gorbistij i goristij Najvisha tochka pik Vigla 358 m znahoditsya v zahidno centralnij chastini Yak naslidok miscevoyi topografiyi ta geologiyi malenki richki ta sezonni potoki techut cherez stepovi dolini pivdennoyi i pivnichno shidnoyi chastin Zahidnij ta shidnij chastinam ostrovu harakterni gladenki pagorbi ta dolini Pishani plyazhi roztashovani na pivdennomu uzberezhzhi ostrovu a takozh v buhti Vajoniya v pivnichnij chastini Geologiya Geologiya ostrova vklyuchaye v sebe Mezozojski ta Kajnozojski osadovi girski porodi vapnyaki flishevogo tipu piskoviki ofioliti a takozh vulkanichni skeli Neogenovogo periodu na Sferiyi Prisutni karstovi virvi v ostrivnomu centralnomu vapnyakovomu masivi takozh vapnyakovi pecheri iz stalaktitami Morski skam yanilosti v bilshosti znajdeni vapnyaku ne znajdeno pokladiv koshtovnogo kaminnya abo rudnih pokladiv IstoriyaViglyad mista Neshodavni doslidzhennya pidkazuyut sho Poros buv zaselenij she v period Bronzovoyi dobi Pohovannya na ostrovi datuyutsya mikenskim periodom a budivli z yavilisya shonajmenshe 1000 rokiv do n e Antichnist Tut isnuvalo misto derzhava Kalavriya Na vershini pagorba poruch iz mistom znahodivsya hram Posejdonu ruyini yakogo zbereglisya i dosi Syudi vtik Demosfen i ne bazhayuchi buti shoplenim lyudmi Antipatra prijnyav otrutu Miscevi zhiteli pohovali jogo vseredini svyatilisha Deyaki naukovci vvazhayut sho cej ostriv vvazhavsya ostrovom Posejdonu Ne viklyucheno takozh sho Poros buv centrom amfiktioniyi sho vinikla v VII stolitti do n e i ob yednuvala Poros Afini Eginu Germionu Epidavr Nafplion i Orhomen Trojzen Vizantijska Osmanska doba U vizantijski chasi Poros ta inshi ostrovi chasto grabuvalisya piratami Vprodovzh osmanskoyi okupaciyi Poros zalishavsya nezalezhnim i dopomagav susidnim ostrovam pislya pochatku Greckoyi vijni za nezalezhnist Suchasnist 26 chervnya 2007 na Porosi vidbulasya znachna lisova pozhezha takozh buli zrujnovani tri budinki ta poshkodzheni dva goteli Prichinoyu pozhezhi stala nadto silna speka temperatura pidnyalas vishe 45 gradusiv sho prizvelo do peregrivannya i zagoryannya transformatora Pozhezhu dovelos gasiti z vikoristannyam litakiv Miscevi pam yatkiMisto PorosGodinnikova bashta v PorosiPoros z jogo neoklasichnimi budivlyami pobudovanij amfiteatralno na shilah pagorba Najvidomisha jogo pam yatka godinnikova vezha zbudovana 1927 roku Arheologichnij muzej zberigaye pam yatki zi svyatilisha Posejdona zi starodavnogo mista Trojzena ta z inshih misc arheologichnih rozkopok sho vidbuvalisya nepodalik V pivnichnij chastini ostrovu zalishilisya ruyini svyatilisha Posejdona centru Kalavrijskoyi amfiktioniyi Koli tochno vono bulo zbudovane nevidomo hocha doslidniki nazivayut datu blizko 520 do n e Rozmiri hramu 27 4 14 4 metriv Hram mav po shist kolon z kozhnogo korotkogo boku i po dvanadcyat z kozhnogo dovgogo Same tut Demosfen otruyiv sebe v 322 do n e shob ne potrapiti do ruk makedonskogo pravitelya Antipatra Poros buv miscem pershoyi morskoyi vijskovoyi bazi v suchasnij Greciyi zasnovanij v 1827 pid chas Greckoyi vijni za Nezalezhnist V 1881 roci bilsha chastina bazi bula perenesena na ostriv Salamin ale j zaraz VMS Greciyi vikoristovuyut zalishki bazi yak trenuvalnij centr Div takozhEgejski ostroviPosilannyaOstriv Poros ukr