Пло́ща ба́на Єла́чича (хорв. Trg bana Jelačića; також Єла́чичева пло́ща хорв. Jelačićev trg, серед місцевих жителів поширені назви Єла́чич-плац хорв. Jelačić-plac і просто Пло́ща хорв. Trg) — центральна площа столиці Хорватії міста Загреба, його історичне осереддя, місце проведення різноманітних масових заходів, культурних акцій, популярна зона піших прогулянок загребців і туристів. Майдан названий на честь графа Йосипа Єлачича-Бужимського — австрійського полководця хорватського походження, колишнього бана Хорватії (1848–1859).
Площа бана Єлачича | |
---|---|
хорв. Trg bana Jelačića | |
![]() Площа бана Єлачича | |
Населений пункт | Загреб |
Район | Доні Град |
Історичні відомості | |
Назва на честь | Йосипа Єлачича |
Колишні назви | Хармиця, Площа Республіки |
Загальні відомості | |
Координати | 45°48′46″ пн. ш. 15°58′37″ сх. д. / 45.8130222° пн. ш. 15.9770167° сх. д. |
Поштові індекси | 10 000 |
Транспорт | |
Трамваї | №№ 1, 6, 11, 12, 13, 14 і 17 (удень), № 31, 32 і 34 (уночі) |
Рух | пішохідна, трамвай, частково проїжджа (під'їзди до будинків з боку прилеглих вулиць) |
Покриття | викладена тротуарною плиткою |
Інфраструктура | |
Будівлі | Небодер, Загребський банк |
Пам'ятники | бану Йосипу Єлачичу |
Забудова | історична, частково сучасна |
Зовнішні посилання | |
У проєкті OpenStreetMap | ↑226224 ·R (Загреб) |
Мапа | |
|
Опис
Площа розташована нижче історичних районів Загреба Градеця і Каптола, просто на південь від ринку Долаць на перетині вулиць Ілиця (з заходу), Павла Радича (з північного заходу), Сплавниця і Хармиця (з півночі), Бакачева (з північного сходу), Ніколи Юришича (зі сходу), Прашка (з південного сходу) та Людевіта Ґая (з південного заходу). Майдан є осереддям пішохідної зони в Донім Граді (Нижньому місті).
Забудова площі — історична, часто комерційна — переважно кінця XIX — початку ХХ століть. Найстаріший будинок на площі — під номером 18 — був зведений у 1827 році. На майдані сусідують будівлі найрізноманітніших архітектурних стилів — від класицизму і бароко до модерну.
У центрі площі встановлено розкішний кінний монумент полководцю Австрійської імперії, хорвату за походженням бану Хорватії Йосипу Єлачичу роботи австрійського скульптора Антона Домініка Фернкорна.
На південному заході площі розташований висотний будинок Небодер (тобто хмарочос). У східній частині майдану — фонтан Мандушеваць, а східний край площі займає будівля Загребського банку, найбільшого у країні.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV3TDFSeVp6RTRPREF1YW5Cbkx6SXpNSEI0TFZSeVp6RTRPREF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Майдан, що спершу називався Хармиця, існує щонайменше з XVII століття. Від 1848 року майдан за рішенням австрійської влади дістав назву на честь бана Йосипа Єлачича. А 19 жовтня 1866 року, попри протести городян, у центрі площі відкрили помпезний пам'ятник бану Єлачичу.
У 1898 році у районі майдану задля подальшої розбудови прибрали у підземний колектор струмок Медвещак.
У 1947 році, коли до влади в Югославії прийшли комуністи, Єлачич був оголошений гнобителем Хорватії, відтак його статую з центральної загребської площі демонтували (її помістили у підвал галереї «Гліптотека»), а сам майдан відтоді носив назву Площа Республіки.
У 1956—59 роках на площі був зведений 16-поверховий Небодер, що став першим висотним будинком у Загребі (його ремонтували у 2007 році).
Готуючись до проведення в Загребі літньої Універсіади 1987 року, міська влада відремонтувала площу Республіки — зокрема, була замінена тротуарна плитка, був відновлений фонтан Мандушеваць, а сама площа стала частиною пішохідної зони.
Незадовго до розпаду Югославії, після проведених у 1990 році виборів до влади у Хорватії прийшли представники Хорватської демократичної співдружності, які переглянули роль Йосипа Єлачича у хорватській історії. Центральна загребська площа знову дістала ім'я на честь бана. Тоді ж було відновлено й знову встановлено кінну статую Єлачича, проте тепер її розгорнули у бік півдня, раніше ж шабля бана вказувала у бік Угорщини на честь його участі в придушенні там революції 1848—49 років.
У теперішній час площа бана Йосипа Єлачича — місце проведення різноманітних масових заходів (наприклад, святкових парадів), культурних акцій, народних гулянь тощо; це головне місце зустрічей загребців і гостей міста, популярне у туристів. На майдані розташовані кав'ярні і крамниці. Чимало будинків на площі мають старовинні фасади, що потребують постійного догляду, реставрації, що з успіхом нині використовується рекламниками, які на будівельну сітку вивішують постери.
Транспорт
Будучи частиною пішохідної зони, площа бана Єлачича є вільною від автомобілів, але в той же час тут перетинаються багато загребських трамвайних маршрутів.
Через площу проходять трамваї:
- удень — № 1, 6, 11, 12, 13, 14 і 17;
- вночі — № 31, 32 і 34.
Галерея
![]() | ![]() | ![]() | |
Єлачичева площа у 1933 році | Площа удень | Площа уночі |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Plo sha ba na Yela chicha horv Trg bana Jelacica takozh Yela chicheva plo sha horv Jelacicev trg sered miscevih zhiteliv poshireni nazvi Yela chich plac horv Jelacic plac i prosto Plo sha horv Trg centralna plosha stolici Horvatiyi mista Zagreba jogo istorichne osereddya misce provedennya riznomanitnih masovih zahodiv kulturnih akcij populyarna zona pishih progulyanok zagrebciv i turistiv Majdan nazvanij na chest grafa Josipa Yelachicha Buzhimskogo avstrijskogo polkovodcya horvatskogo pohodzhennya kolishnogo bana Horvatiyi 1848 1859 Plosha bana Yelachicha Horvatiyahorv Trg bana JelacicaPlosha bana YelachichaNaselenij punkt ZagrebRajon Doni GradIstorichni vidomostiNazva na chest Josipa YelachichaKolishni nazvi Harmicya Plosha RespublikiZagalni vidomostiKoordinati 45 48 46 pn sh 15 58 37 sh d 45 8130222 pn sh 15 9770167 sh d 45 8130222 15 9770167Poshtovi indeksi 10 000TransportTramvayi 1 6 11 12 13 14 i 17 uden 31 32 i 34 unochi Ruh pishohidna tramvaj chastkovo proyizhdzha pid yizdi do budinkiv z boku prileglih vulic Pokrittya vikladena trotuarnoyu plitkoyuInfrastrukturaBudivli Neboder Zagrebskij bankPam yatniki banu Josipu YelachichuZabudova istorichna chastkovo suchasnaZovnishni posilannyaU proyekti OpenStreetMap 226224 R Zagreb Mapa Plosha Bana Yelachicha u VikishovishiOpisPlosha bana Yelachicha populyarne misce progulyanok zagrebciv i gostej mista Plosha roztashovana nizhche istorichnih rajoniv Zagreba Gradecya i Kaptola prosto na pivden vid rinku Dolac na peretini vulic Ilicya z zahodu Pavla Radicha z pivnichnogo zahodu Splavnicya i Harmicya z pivnochi Bakacheva z pivnichnogo shodu Nikoli Yurishicha zi shodu Prashka z pivdennogo shodu ta Lyudevita Gaya z pivdennogo zahodu Majdan ye osereddyam pishohidnoyi zoni v Donim Gradi Nizhnomu misti Zabudova ploshi istorichna chasto komercijna perevazhno kincya XIX pochatku HH stolit Najstarishij budinok na ploshi pid nomerom 18 buv zvedenij u 1827 roci Na majdani susiduyut budivli najriznomanitnishih arhitekturnih stiliv vid klasicizmu i baroko do modernu U centri ploshi vstanovleno rozkishnij kinnij monument polkovodcyu Avstrijskoyi imperiyi horvatu za pohodzhennyam banu Horvatiyi Josipu Yelachichu roboti avstrijskogo skulptora Antona Dominika Fernkorna Na pivdennomu zahodi ploshi roztashovanij visotnij budinok Neboder tobto hmarochos U shidnij chastini majdanu fontan Mandushevac a shidnij kraj ploshi zajmaye budivlya Zagrebskogo banku najbilshogo u krayini IstoriyaVid iz ploshi na Zagrebskij sobor stara listivka 1880 Majdan sho spershu nazivavsya Harmicya isnuye shonajmenshe z XVII stolittya Vid 1848 roku majdan za rishennyam avstrijskoyi vladi distav nazvu na chest bana Josipa Yelachicha A 19 zhovtnya 1866 roku popri protesti gorodyan u centri ploshi vidkrili pompeznij pam yatnik banu Yelachichu U 1898 roci u rajoni majdanu zadlya podalshoyi rozbudovi pribrali u pidzemnij kolektor strumok Medveshak U 1947 roci koli do vladi v Yugoslaviyi prijshli komunisti Yelachich buv ogoloshenij gnobitelem Horvatiyi vidtak jogo statuyu z centralnoyi zagrebskoyi ploshi demontuvali yiyi pomistili u pidval galereyi Gliptoteka a sam majdan vidtodi nosiv nazvu Plosha Respubliki U 1956 59 rokah na ploshi buv zvedenij 16 poverhovij Neboder sho stav pershim visotnim budinkom u Zagrebi jogo remontuvali u 2007 roci Gotuyuchis do provedennya v Zagrebi litnoyi Universiadi 1987 roku miska vlada vidremontuvala ploshu Respubliki zokrema bula zaminena trotuarna plitka buv vidnovlenij fontan Mandushevac a sama plosha stala chastinoyu pishohidnoyi zoni Start Zagrebskogo marafonu na ploshi zhovten 2010 Nezadovgo do rozpadu Yugoslaviyi pislya provedenih u 1990 roci viboriv do vladi u Horvatiyi prijshli predstavniki Horvatskoyi demokratichnoyi spivdruzhnosti yaki pereglyanuli rol Josipa Yelachicha u horvatskij istoriyi Centralna zagrebska plosha znovu distala im ya na chest bana Todi zh bulo vidnovleno j znovu vstanovleno kinnu statuyu Yelachicha prote teper yiyi rozgornuli u bik pivdnya ranishe zh shablya bana vkazuvala u bik Ugorshini na chest jogo uchasti v pridushenni tam revolyuciyi 1848 49 rokiv U teperishnij chas plosha bana Josipa Yelachicha misce provedennya riznomanitnih masovih zahodiv napriklad svyatkovih paradiv kulturnih akcij narodnih gulyan tosho ce golovne misce zustrichej zagrebciv i gostej mista populyarne u turistiv Na majdani roztashovani kav yarni i kramnici Chimalo budinkiv na ploshi mayut starovinni fasadi sho potrebuyut postijnogo doglyadu restavraciyi sho z uspihom nini vikoristovuyetsya reklamnikami yaki na budivelnu sitku vivishuyut posteri TransportBuduchi chastinoyu pishohidnoyi zoni plosha bana Yelachicha ye vilnoyu vid avtomobiliv ale v toj zhe chas tut peretinayutsya bagato zagrebskih tramvajnih marshrutiv Cherez ploshu prohodyat tramvayi uden 1 6 11 12 13 14 i 17 vnochi 31 32 i 34 Panorama 360 trgu bana YelachichaGalereyaYelachicheva plosha u 1933 roci Plosha uden Plosha unochi Parad na ploshi na Den Nezalezhnosti Horvatiyi 25 chervnya 2007 roku