Пангея (від грец. γη gê «Земля» та грец. παν pan «все», буквально вся Земля) — назва, дана Альфредом Веґенером надконтиненту, який раніше містив у собі майже весь суходіл. Пангея існувала наприкінці Кам'яновугільного та на початку Юрського періодів. Утворення відбулося приблизно 300 мільйонів років тому, початок руйнації — близько 175 мільйонів років тому. На відміну від сьогоденної Землі та її розподілу континентів, майже вся Пангея знаходилася в південній півкулі і була оточена океаном Панталасса.
Пангея | |
Розташовується на водоймі | Панталасса |
---|---|
Час/дата закінчення | неправильна дата (досяжна точність) |
![]() | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUwTDFCaGJtZGhaV0ZmWTI5dWRHbHVaVzUwYzE5MWF5NXdibWN2TWpBd2NIZ3RVR0Z1WjJGbFlWOWpiMjUwYVc1bGJuUnpYM1ZyTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Формування
За сьогоденною теорією суперконтинентальних циклів утворення суперконтиненту і його руйнування має циклічний характер. Існувало ще кілька надконтинентів перед утворенням Пангеї. Четвертим від сьогодення є надконтинент Колумбія або Нуна, існував 2,0-1,8 млрд років томуКолумбія/Нуна розпалася, і в наступним надконтинентом була Родинія, що утворилася через акрецію уламків попереднього надконтиненту. Родинія існувала 1100-750 мільйонів років тому.
Через руйнацію Родинії були утворені Прото-Лавразія, прото-Гондвана і менший за розмірами Конголезький кратон. Прото-Лавразія і Прото-Гондвана були розділені океаном Прототетіс. Надалі Прото-Лавразія зазнала руйнації утворивши континенти Лаврентія, Ангарида і Балтика. Балтика з часом зазнала дрейфу на схід від Лаврентії і Ангарида — на північний схід від Лаврентії. Руйнація також створила два нових океани — Япет і . Більшість із зазначених кратонів знову об'єдналися і утворили відносно недовговічний суперконтинент Паннотія, проте Паннотія зазнала руйнації 540 млн тому, на початку кембрійського періоду, утворивши континенти Лаврентія , Балтика та південний надконтинент Гондвана.
У кембрійський період, континент Лаврентія, який згодом стане Північної Америкою, розташовувалась на екваторі і омивана трьома океанами: Панталасса на півночі і заході, Япет на півдні і Хантський океан на сході. На початку ордовика, близько 480 млн, мікроконтинент Авалонія — террейн, що є підмурівком сьогоденного східного Ньюфаундленду, півдня Британських островів, частини Бельгії, північної Франції, Нової Шотландії, Нової Англії, Іберії і північного заходу Африки — відколовся від Гондвани і почав свою подорож до Лаврентії Балтика, Лаврентія, і Авалонія наприкінці ордовика, утворили невеликий надконтинент Євроамерика або Лаврусія, закриваючи океан Япет. Зіткнення також призвело до утворення північних Аппалачів . Ангарида розташовувалась неподалік від Лаврусії їх розокремлював Хантський океан. У той же час Гондвана дрейфувала повільно до Південного полюса. Це був перший крок до утворення Пангеї
Другим кроком у формуванні Пангеї було зіткнення Гондвани з Євроамерикою. За силурійського часу, 440 млн років тому, Балтика вже зіткнулася з Лаврентію, утворюючи Євроамерику. Авалонія ще не зіткнулася з Лаврентію але дрейфувала у її напрямку, при цьому океан Япет поволі закривався. Тим часом, південна Європа відокремилася від Гондвани і почала рух в бік Євроамерики новоствореним океаном Реїкум і зіткнулася з південною Балтикою в девоні, хоча цей мікроконтинент на той час був занурений під воду. Острівна дуга відколовшись від Сибіру, зіткнулись з Балтикою, яка згодом стала частиною суперконтиненту Лавруссія, а на утвореній континентальній корі розпочався розвиток рифтів, що призвело до виникнення океанічного басейну — Уральський океан, який відокремив Східно-Європейський континент від Сибірського. Острівна дуга також спричинили закриття попередника Уральського океану — Хантського океану.
До кінця силуру, Північно- і Південно-Китайський кратони відділилися від Гондвани і почали дрейф на північ, скорочуючи океан на своєму шляху і відкриваючи новий океан Палео-Тетіс, на півдні. У девонський період, сама Гондвана зазнала дрейфу в бік Євроамерики, в результаті чого океан Реїкум скоротився. У ранньому карбоні на північному заході Африка зазнала колізії з південно-східним узбережжям Євроамерики створюючи південну частину Аппалачів, і гори Атлас. Південна Америка зазнала дрейфу на північ до південної Євроамерики, в той час як східна частина Гондвани (Індія, Антарктида і Австралія) зазнали дрейфу від екватора до Південного полюса. Північний і Південний Китай були окремими террейнами. Мікроконтинент Казахстанія зазнав колізії з Сибіром. (Сибір був окремим континентом протягом мільйонів років, від руйнації надконтиненту Паннотія у середньому карбоні.)
Захід Казахстанії зазнав колізії з Балтикою в пізньому карбоні, закриваючи Уральський океан між ними і захід Прото-Тетису (), викликаючи утворення не тільки Уралу, а й надконтиненту Лавразія. Це був останній крок формування Пангеї. Тим часом, Південна Америка зіткнулася з півднем Лаврентії, закриваючи Реїкум і утворюючи південну частину Аппалачів і гір Уошито. На цей час, Гондвана розташовувалась поблизу Південного полюса і льодовики формувалися в Антарктиді, Індії, Австралії, Південній Африці та Південній Америці. Террейн Північного Китаю зізнає колізії з Сибіром у пізньому карбоні, повністю закриваючи океан Прото-Тетіс.
До початку пермського періоду, Кімерійський террейн відколовся від Гондвани і розпочав дрейф до Лавразії, замикаючи тим самим океан Палео-Тетіс, але утворюючи новий океан — Тетіс, в його південній частині. Більшість суші були об'єднано в одному континенті. До тріасового періоду Пангея повертається і Кімерійський террейн продовжує дрейфувати по Палео-Тетісу, що зменшується, до середнього юрського періоду. Палео-Тетіс закривався із заходу на схід, створюючи Мезозойську складчастість. Пангея, яка мала вигляд, як літера C, з новим океаном Тетіс всередині С, зазнала рифтогенезу і руйнації у середній юрі.
Географія Пангеї у Пермському періоді
Після формування у Пермському періоді Пангеї, майже всі існуючі землі увійшли до її складу. Окремо від неї залишились лише платформа Янцзи (Серединний Китай), частина Індокитаю та , які були розташовані в океані Тетіс. Пангея мала форму літери «С», центр якої перебував на екваторі. На широті екватора Пангея була перегорожена широким гірським пасмом, що простяглося зі сходу на захід, яке називають Герцинські гори. Уся центральна частина від 40° південної широти до 40° північної широти була вкрита пустелями. Ця пустельна частина відповідає сучасним Північній Америці, Південній Америці, Африці та Європі. Північна Європа (область Північного моря) була вкрита мілким дуже солоним внутрішнім морем, яке періодично відновлювало зв'язок з океаном. Європа була відділена від Сибіру вузьким неглибоким морем, яке сполучало Панталасу на півночі з Тетісом на півдні. З сибірського боку це море було обмежене Уральськими горами. У Сибіру, в Антарктиці та в Індії панував помірний клімат.
Рифтогенез і руйнація
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTg0THpobEwxQmhibWRsWVY5aGJtbHRZWFJwYjI1Zk1ETXVaMmxtLmdpZg==.gif)
Руйнація Пангеї відбувалася трьома основними стадіями. Перший етап розпочався в ранній-середній юрі (близько 175 млн років тому), коли Пангея зазнала рифтогенезу від океану Тетіс на сході до Тихого океану на заході, що в кінцевому рахунку, призвело до появи суперконтинентів Лавразії і Гондвани. Рифтогенез, який відбувся між Північною Америкою та Африкою до появи . Один з рифтів призвів до утворення нового океану — Півночі Атлантичного океану
Атлантичний океан не відкривався рівномірно; рифтогенез розпочався в північно-центральній частині Атлантичного океану. Південна Атлантика не була відкрита до крейди, коли Лавразія почала обертатися за годинниковою стрілкою, і почала дрейф на північ з Північною Америкою на півночі, і Євразією на півдні. Рух за годинниковою стрілкою Лавразії призвів врешті-решт до закриття океану Тетіс. Між тим, з іншого боку Африки і вздовж суміжних країв східної Африки, Антарктиди і Мадагаскару, виникали нові рифти, що призвело до утворення на південному заході Індійського океану, який відкрився у крейді.
Другий великий етап руйнації Пангеї розпочався в ранній крейді (150-140 млн років тому), коли Гондвана зазнала руйнації на кілька континентів (Африка, Південна Америка, Індія, Антарктида і Австралія). Розкриття , ймовірно, викликало утворення Африки, Індії та Австралії що рухалися на північ, утворюючи південну частину Індійського океану. На початку крейди, Атлантія, сьогоденні Південна Америка та Африка, відокремились від східної Гондвани (Антарктида, Індія та Австралія). Пізніше, у середині крейдяного періоду, Гондвана зазнала руйнації, відкриваючи південну частину Атлантичного океану, тоді як Південна Америка почала дрейф на захід від Африки. Південна Атлантика не розкривалася рівномірно рифтогенез відбувався з півдня на північ.
Крім того, в той же час, Мадагаскар та Індія почали відділятися від Антарктиди і рушили на північ, відкриваючи Індійський океан. Мадагаскар та Індія відокремились один від одного 100-90 млн років тому в пізній крейді. Індія продовжувала рухатися на північ у бік Євразії в 150 мм/рік, закриваючи східну частину океану Тетіс, в той час як Мадагаскар зупинив дрейф через блокування Африканською платформою. Нова Зеландія, Нова Каледонія і решта Зеландії почала відділятися від Австралії, рухаючись на схід, до Тихого океану і відкриваючи Коралове і Тасманове моря.
Третій основний і заключний етап руйнації Пангеї відбувся на початку кайнозою (палеоген-олігоцен). Лавразія зазнала руйнації, коли Північна Америка/Гренландія (або Лаврентія) відкололася від Євразії, відкриваючи Норвезьке море 60-55 млн років тому, Атлантичний і Індійський океани продовжували розширюватися, закриваючи океан Тетіс.
Тим часом, Австралія відокремилася від Антарктиди і розпочала швидкий дрейф на північ, до зіткнення зі східною Азією. Австралія та Індія в даний час рухається на північний схід зі швидкістю 50-60 мм/рік. Антарктида лишилася довкола Південного полюсу, де розпочалося формування Пангеї близько 280 млн років тому. Індія зазнала колізії з Азією, приблизно 35 млн років тому, при цьому відбувався , а також закриття океану Тетіс; ця колізія продовжується і сьогодні. Африканська плита почали міняти напрямок руху, із заходу на північний захід в бік Європи. Південна Америка почала рух у північному напрямку, відокремлюючись від Антарктиди і що дозволило утворитися повній океанічній циркуляції навколо Антарктиди. Ця циркуляція, разом із зменшенням концентрації атмосферного вуглекислого газу, викликали швидке охолодження Антарктиди і утворення льодовиків, що об'єднались у сьогоденний Антарктичний льодовиковий щит
Пангея стала дробитися наприкінці Тріасового періоду (~200 мільйонів років тому) по рифту, який відділяв Північну Америку від Африки. Рифт був схожий на сучасний рифт долини річки Йордан та Мертвого моря, оскільки він був розташований у таких самих пустельних умовах тропічної широти. На тому місці було знайдено відклади евапоритів. Рифт відкрив північну частину сучасного Атлантичного океану та відокремив північ Пангеї від її півдня. Це призвело до появи двох нових континентів — Гондвани та Лавразії. Відкриття океану принесло вологість та опади у посушливі райони пустель.
З погляду клімату, існування кількох континентів сприяє океанським течіям та взаємодії між морським та материковим середовищами. Це, у свою чергу, приносить опади та збільшує у декілька разів шанси розвитку нових видів — таких, наприклад, як сумчастих, які розвилися в Австралії та у Південній Америці, що були відокремлені від інших континентів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdlkycHZkSGsyYVRNd2RHOTBOMnRzZVdoeGFqTnVOMlo2YVdocmVUaHFOaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmFHbDZaalYwZERodWVHZDNjM3B2YkRSd2VHMWhZMlF4TTNod2R6WmxjaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmJETnpPV0kxTWpJMGJXeDFaVFozYkhFME5XVXdaMlEwT1RWcGIyc3dOaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmNYTjRORzVsYjJSaGRHY3ljbk4zWnpkdGJucDBjM2Q2Tld4cGVISnZNQzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Примітки
- Lovett, Richard A (5 вересня 2008). Supercontinent Pangaea Pushed, Not Sucked, Into Place. National Geographic News.
- Plate Tectonics and Crustal Evolution, Third Ed., 1989, by Kent C. Condie, Pergamon Press
- Zhao, Guochun; Cawood, Peter A.; Wilde, Simon A.; Sun, M. (2002). Review of global 2.1–1.8 Ga orogens: implications for a pre-Rodinia supercontinent. Earth-Science Reviews, v. 59, p. 125–162.
{{cite journal}}
:|access-date=
вимагає|url=
() - Zhao, Guochun; Sun, M.; Wilde, Simon A.; Li, S.Z. (2004). A Paleo-Mesoproterozoic supercontinent: assembly, growth and breakup. Earth-Science Reviews, v. 67, p. 91–123.
{{}}
:|access-date=
вимагає|url=
() - (1998). Earth System History. USA. с. 355—359.
- (1998). Earth System History. USA. с. 386—392.
- Zeeya Merali, Brian J. Skinner, Visualizing Earth Science, Wiley,
- Nature 421, pp245–249 (16 January 2003) http://www.nature.com/nature/journal/v421/n6920/abs/nature01290.html
![]() | Це незавершена стаття з геотектоніки. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Pangejski pagorbi Pangeya vid grec gh ge Zemlya ta grec pan pan vse bukvalno vsya Zemlya nazva dana Alfredom Vegenerom nadkontinentu yakij ranishe mistiv u sobi majzhe ves suhodil Pangeya isnuvala naprikinci Kam yanovugilnogo ta na pochatku Yurskogo periodiv Utvorennya vidbulosya priblizno 300 miljoniv rokiv tomu pochatok rujnaciyi blizko 175 miljoniv rokiv tomu Na vidminu vid sogodennoyi Zemli ta yiyi rozpodilu kontinentiv majzhe vsya Pangeya znahodilasya v pivdennij pivkuli i bula otochena okeanom Pantalassa PangeyaRoztashovuyetsya na vodojmiPantalassaChas data zakinchennyanepravilna data dosyazhna tochnist Pangeya u VikishovishiKarta PangeyiFormuvannyaZa sogodennoyu teoriyeyu superkontinentalnih cikliv utvorennya superkontinentu i jogo rujnuvannya maye ciklichnij harakter Isnuvalo she kilka nadkontinentiv pered utvorennyam Pangeyi Chetvertim vid sogodennya ye nadkontinent Kolumbiya abo Nuna isnuvav 2 0 1 8 mlrd rokiv tomuKolumbiya Nuna rozpalasya i v nastupnim nadkontinentom bula Rodiniya sho utvorilasya cherez akreciyu ulamkiv poperednogo nadkontinentu Rodiniya isnuvala 1100 750 miljoniv rokiv tomu Cherez rujnaciyu Rodiniyi buli utvoreni Proto Lavraziya proto Gondvana i menshij za rozmirami Kongolezkij kraton Proto Lavraziya i Proto Gondvana buli rozdileni okeanom Prototetis Nadali Proto Lavraziya zaznala rujnaciyi utvorivshi kontinenti Lavrentiya Angarida i Baltika Baltika z chasom zaznala drejfu na shid vid Lavrentiyi i Angarida na pivnichnij shid vid Lavrentiyi Rujnaciya takozh stvorila dva novih okeani Yapet i Bilshist iz zaznachenih kratoniv znovu ob yednalisya i utvorili vidnosno nedovgovichnij superkontinent Pannotiya prote Pannotiya zaznala rujnaciyi 540 mln tomu na pochatku kembrijskogo periodu utvorivshi kontinenti Lavrentiya Baltika ta pivdennij nadkontinent Gondvana U kembrijskij period kontinent Lavrentiya yakij zgodom stane Pivnichnoyi Amerikoyu roztashovuvalas na ekvatori i omivana troma okeanami Pantalassa na pivnochi i zahodi Yapet na pivdni i Hantskij okean na shodi Na pochatku ordovika blizko 480 mln mikrokontinent Avaloniya terrejn sho ye pidmurivkom sogodennogo shidnogo Nyufaundlendu pivdnya Britanskih ostroviv chastini Belgiyi pivnichnoyi Franciyi Novoyi Shotlandiyi Novoyi Angliyi Iberiyi i pivnichnogo zahodu Afriki vidkolovsya vid Gondvani i pochav svoyu podorozh do Lavrentiyi Baltika Lavrentiya i Avaloniya naprikinci ordovika utvorili nevelikij nadkontinent Yevroamerika abo Lavrusiya zakrivayuchi okean Yapet Zitknennya takozh prizvelo do utvorennya pivnichnih Appalachiv Angarida roztashovuvalas nepodalik vid Lavrusiyi yih rozokremlyuvav Hantskij okean U toj zhe chas Gondvana drejfuvala povilno do Pivdennogo polyusa Ce buv pershij krok do utvorennya Pangeyi Drugim krokom u formuvanni Pangeyi bulo zitknennya Gondvani z Yevroamerikoyu Za silurijskogo chasu 440 mln rokiv tomu Baltika vzhe zitknulasya z Lavrentiyu utvoryuyuchi Yevroameriku Avaloniya she ne zitknulasya z Lavrentiyu ale drejfuvala u yiyi napryamku pri comu okean Yapet povoli zakrivavsya Tim chasom pivdenna Yevropa vidokremilasya vid Gondvani i pochala ruh v bik Yevroameriki novostvorenim okeanom Reyikum i zitknulasya z pivdennoyu Baltikoyu v devoni hocha cej mikrokontinent na toj chas buv zanurenij pid vodu Ostrivna duga vidkolovshis vid Sibiru zitknulis z Baltikoyu yaka zgodom stala chastinoyu superkontinentu Lavrussiya a na utvorenij kontinentalnij kori rozpochavsya rozvitok riftiv sho prizvelo do viniknennya okeanichnogo basejnu Uralskij okean yakij vidokremiv Shidno Yevropejskij kontinent vid Sibirskogo Ostrivna duga takozh sprichinili zakrittya poperednika Uralskogo okeanu Hantskogo okeanu Do kincya siluru Pivnichno i Pivdenno Kitajskij kratoni viddililisya vid Gondvani i pochali drejf na pivnich skorochuyuchi okean na svoyemu shlyahu i vidkrivayuchi novij okean Paleo Tetis na pivdni U devonskij period sama Gondvana zaznala drejfu v bik Yevroameriki v rezultati chogo okean Reyikum skorotivsya U rannomu karboni na pivnichnomu zahodi Afrika zaznala koliziyi z pivdenno shidnim uzberezhzhyam Yevroameriki stvoryuyuchi pivdennu chastinu Appalachiv i gori Atlas Pivdenna Amerika zaznala drejfu na pivnich do pivdennoyi Yevroameriki v toj chas yak shidna chastina Gondvani Indiya Antarktida i Avstraliya zaznali drejfu vid ekvatora do Pivdennogo polyusa Pivnichnij i Pivdennij Kitaj buli okremimi terrejnami Mikrokontinent Kazahstaniya zaznav koliziyi z Sibirom Sibir buv okremim kontinentom protyagom miljoniv rokiv vid rujnaciyi nadkontinentu Pannotiya u serednomu karboni Zahid Kazahstaniyi zaznav koliziyi z Baltikoyu v piznomu karboni zakrivayuchi Uralskij okean mizh nimi i zahid Proto Tetisu viklikayuchi utvorennya ne tilki Uralu a j nadkontinentu Lavraziya Ce buv ostannij krok formuvannya Pangeyi Tim chasom Pivdenna Amerika zitknulasya z pivdnem Lavrentiyi zakrivayuchi Reyikum i utvoryuyuchi pivdennu chastinu Appalachiv i gir Uoshito Na cej chas Gondvana roztashovuvalas poblizu Pivdennogo polyusa i lodoviki formuvalisya v Antarktidi Indiyi Avstraliyi Pivdennij Africi ta Pivdennij Americi Terrejn Pivnichnogo Kitayu ziznaye koliziyi z Sibirom u piznomu karboni povnistyu zakrivayuchi okean Proto Tetis Do pochatku permskogo periodu Kimerijskij terrejn vidkolovsya vid Gondvani i rozpochav drejf do Lavraziyi zamikayuchi tim samim okean Paleo Tetis ale utvoryuyuchi novij okean Tetis v jogo pivdennij chastini Bilshist sushi buli ob yednano v odnomu kontinenti Do triasovogo periodu Pangeya povertayetsya i Kimerijskij terrejn prodovzhuye drejfuvati po Paleo Tetisu sho zmenshuyetsya do serednogo yurskogo periodu Paleo Tetis zakrivavsya iz zahodu na shid stvoryuyuchi Mezozojsku skladchastist Pangeya yaka mala viglyad yak litera C z novim okeanom Tetis vseredini S zaznala riftogenezu i rujnaciyi u serednij yuri Geografiya Pangeyi u Permskomu periodiPislya formuvannya u Permskomu periodi Pangeyi majzhe vsi isnuyuchi zemli uvijshli do yiyi skladu Okremo vid neyi zalishilis lishe platforma Yanczi Seredinnij Kitaj chastina Indokitayu ta yaki buli roztashovani v okeani Tetis Pangeya mala formu literi S centr yakoyi perebuvav na ekvatori Na shiroti ekvatora Pangeya bula peregorozhena shirokim girskim pasmom sho prostyaglosya zi shodu na zahid yake nazivayut Gercinski gori Usya centralna chastina vid 40 pivdennoyi shiroti do 40 pivnichnoyi shiroti bula vkrita pustelyami Cya pustelna chastina vidpovidaye suchasnim Pivnichnij Americi Pivdennij Americi Africi ta Yevropi Pivnichna Yevropa oblast Pivnichnogo morya bula vkrita milkim duzhe solonim vnutrishnim morem yake periodichno vidnovlyuvalo zv yazok z okeanom Yevropa bula viddilena vid Sibiru vuzkim neglibokim morem yake spoluchalo Pantalasu na pivnochi z Tetisom na pivdni Z sibirskogo boku ce more bulo obmezhene Uralskimi gorami U Sibiru v Antarktici ta v Indiyi panuvav pomirnij klimat Riftogenez i rujnaciyaRujnaciya Pangeyi vid Triasovogo periodu do suchasnogo stanu Rujnaciya Pangeyi vidbuvalasya troma osnovnimi stadiyami Pershij etap rozpochavsya v rannij serednij yuri blizko 175 mln rokiv tomu koli Pangeya zaznala riftogenezu vid okeanu Tetis na shodi do Tihogo okeanu na zahodi sho v kincevomu rahunku prizvelo do poyavi superkontinentiv Lavraziyi i Gondvani Riftogenez yakij vidbuvsya mizh Pivnichnoyu Amerikoyu ta Afrikoyu do poyavi Odin z riftiv prizviv do utvorennya novogo okeanu Pivnochi Atlantichnogo okeanu Atlantichnij okean ne vidkrivavsya rivnomirno riftogenez rozpochavsya v pivnichno centralnij chastini Atlantichnogo okeanu Pivdenna Atlantika ne bula vidkrita do krejdi koli Lavraziya pochala obertatisya za godinnikovoyu strilkoyu i pochala drejf na pivnich z Pivnichnoyu Amerikoyu na pivnochi i Yevraziyeyu na pivdni Ruh za godinnikovoyu strilkoyu Lavraziyi prizviv vreshti resht do zakrittya okeanu Tetis Mizh tim z inshogo boku Afriki i vzdovzh sumizhnih krayiv shidnoyi Afriki Antarktidi i Madagaskaru vinikali novi rifti sho prizvelo do utvorennya na pivdennomu zahodi Indijskogo okeanu yakij vidkrivsya u krejdi Drugij velikij etap rujnaciyi Pangeyi rozpochavsya v rannij krejdi 150 140 mln rokiv tomu koli Gondvana zaznala rujnaciyi na kilka kontinentiv Afrika Pivdenna Amerika Indiya Antarktida i Avstraliya Rozkrittya jmovirno viklikalo utvorennya Afriki Indiyi ta Avstraliyi sho ruhalisya na pivnich utvoryuyuchi pivdennu chastinu Indijskogo okeanu Na pochatku krejdi Atlantiya sogodenni Pivdenna Amerika ta Afrika vidokremilis vid shidnoyi Gondvani Antarktida Indiya ta Avstraliya Piznishe u seredini krejdyanogo periodu Gondvana zaznala rujnaciyi vidkrivayuchi pivdennu chastinu Atlantichnogo okeanu todi yak Pivdenna Amerika pochala drejf na zahid vid Afriki Pivdenna Atlantika ne rozkrivalasya rivnomirno riftogenez vidbuvavsya z pivdnya na pivnich Krim togo v toj zhe chas Madagaskar ta Indiya pochali viddilyatisya vid Antarktidi i rushili na pivnich vidkrivayuchi Indijskij okean Madagaskar ta Indiya vidokremilis odin vid odnogo 100 90 mln rokiv tomu v piznij krejdi Indiya prodovzhuvala ruhatisya na pivnich u bik Yevraziyi v 150 mm rik zakrivayuchi shidnu chastinu okeanu Tetis v toj chas yak Madagaskar zupiniv drejf cherez blokuvannya Afrikanskoyu platformoyu Nova Zelandiya Nova Kaledoniya i reshta Zelandiyi pochala viddilyatisya vid Avstraliyi ruhayuchis na shid do Tihogo okeanu i vidkrivayuchi Koralove i Tasmanove morya Tretij osnovnij i zaklyuchnij etap rujnaciyi Pangeyi vidbuvsya na pochatku kajnozoyu paleogen oligocen Lavraziya zaznala rujnaciyi koli Pivnichna Amerika Grenlandiya abo Lavrentiya vidkololasya vid Yevraziyi vidkrivayuchi Norvezke more 60 55 mln rokiv tomu Atlantichnij i Indijskij okeani prodovzhuvali rozshiryuvatisya zakrivayuchi okean Tetis Tim chasom Avstraliya vidokremilasya vid Antarktidi i rozpochala shvidkij drejf na pivnich do zitknennya zi shidnoyu Aziyeyu Avstraliya ta Indiya v danij chas ruhayetsya na pivnichnij shid zi shvidkistyu 50 60 mm rik Antarktida lishilasya dovkola Pivdennogo polyusu de rozpochalosya formuvannya Pangeyi blizko 280 mln rokiv tomu Indiya zaznala koliziyi z Aziyeyu priblizno 35 mln rokiv tomu pri comu vidbuvavsya a takozh zakrittya okeanu Tetis cya koliziya prodovzhuyetsya i sogodni Afrikanska plita pochali minyati napryamok ruhu iz zahodu na pivnichnij zahid v bik Yevropi Pivdenna Amerika pochala ruh u pivnichnomu napryamku vidokremlyuyuchis vid Antarktidi i sho dozvolilo utvoritisya povnij okeanichnij cirkulyaciyi navkolo Antarktidi Cya cirkulyaciya razom iz zmenshennyam koncentraciyi atmosfernogo vuglekislogo gazu viklikali shvidke oholodzhennya Antarktidi i utvorennya lodovikiv sho ob yednalis u sogodennij Antarktichnij lodovikovij shit Pangeya stala drobitisya naprikinci Triasovogo periodu 200 miljoniv rokiv tomu po riftu yakij viddilyav Pivnichnu Ameriku vid Afriki Rift buv shozhij na suchasnij rift dolini richki Jordan ta Mertvogo morya oskilki vin buv roztashovanij u takih samih pustelnih umovah tropichnoyi shiroti Na tomu misci bulo znajdeno vidkladi evaporitiv Rift vidkriv pivnichnu chastinu suchasnogo Atlantichnogo okeanu ta vidokremiv pivnich Pangeyi vid yiyi pivdnya Ce prizvelo do poyavi dvoh novih kontinentiv Gondvani ta Lavraziyi Vidkrittya okeanu prineslo vologist ta opadi u posushlivi rajoni pustel Z poglyadu klimatu isnuvannya kilkoh kontinentiv spriyaye okeanskim techiyam ta vzayemodiyi mizh morskim ta materikovim seredovishami Ce u svoyu chergu prinosit opadi ta zbilshuye u dekilka raziv shansi rozvitku novih vidiv takih napriklad yak sumchastih yaki rozvilisya v Avstraliyi ta u Pivdennij Americi sho buli vidokremleni vid inshih kontinentiv mln rokiv tomuPrimitkiLovett Richard A 5 veresnya 2008 Supercontinent Pangaea Pushed Not Sucked Into Place National Geographic News Plate Tectonics and Crustal Evolution Third Ed 1989 by Kent C Condie Pergamon Press Zhao Guochun Cawood Peter A Wilde Simon A Sun M 2002 Review of global 2 1 1 8 Ga orogens implications for a pre Rodinia supercontinent Earth Science Reviews v 59 p 125 162 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a access date vimagaye url dovidka Zhao Guochun Sun M Wilde Simon A Li S Z 2004 A Paleo Mesoproterozoic supercontinent assembly growth and breakup Earth Science Reviews v 67 p 91 123 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a access date vimagaye url dovidka 1998 Earth System History USA s 355 359 1998 Earth System History USA s 386 392 Zeeya Merali Brian J Skinner Visualizing Earth Science Wiley ISBN 978 0 470 41847 5 Nature 421 pp245 249 16 January 2003 http www nature com nature journal v421 n6920 abs nature01290 html Ce nezavershena stattya z geotektoniki Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi