Нерв (лат. nervus) — тонка волокнина в організмі людини, хребетних і більшості безхребетних тварин, що відходить від головного або спинного мозку і є складовою частиною розгалуженої системи, яка керує діяльністю організму.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF3TDFSRkxVNWxjblp2ZFhOZmMzbHpkR1Z0WDJScFlXZHlZVzB0ZFdzdWMzWm5MelF3TUhCNExWUkZMVTVsY25admRYTmZjM2x6ZEdWdFgyUnBZV2R5WVcwdGRXc3VjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkprTHpFek1UbGZUbVZ5ZG1WZlUzUnlkV04wZFhKbFRsOTFhM0l1Y0c1bkx6STFNSEI0TFRFek1UbGZUbVZ5ZG1WZlUzUnlkV04wZFhKbFRsOTFhM0l1Y0c1bi5wbmc=.png)
Нерв являє собою покриту оболонкою структуру, що складається з пучка нервових волокон, в основному, представлених аксонами нейронів і підтримувальною їх нейроглією.
Периферійний нерв складається з декількох пучків аксонів, покритих оболонками зі шваннівських клітин, а також декількома сполучнотканинними оболонками: ендоневрій покриває кожен мієлінізований аксон, кілька таких аксонів об'єднуються в пучки, вкриті периневрієм. Кілька пучків, разом з кровоносними судинами і жировими включеннями, вкриті загальною оболонкою, епіневрієм, і становлять нерв.
Будова нерва
Периферичний нерв складається з кількох пучків нервових волокон. Нервове волокно являє собою довгий відросток нейрона — аксон, який передає нервові імпульси, вкритий оболонкою з шваннівських клітин. Мієлінізовані волокна, на відміну від немієлінізованих, оточені також і мієліновою оболонкою..
До складу мієлінових оболонок входять мієлін та шваннівські клітини нейроглії. Оболонки дуже важливі для передачі і збільшення швидкості нервового імпульсу. Кровоносні і лімфатичні судини знаходяться в цих оболонках.. Мієлін надає нервам білий колір, безмієлінові мають сірий колір..
Кількість волокнин у нервів зазвичай складає від тисячі до десятків тисяч, тим не менш може сильно варіювати — в зоровому нерві людини їх більше 1 млн, а деякі нерви безхребетних можуть складатись всього з декількох волокнин. По кожній волокнині нервовий імпульс передається ізольовано, не заходячи на інші. Нервові волокнини можуть передавати сигнал тільки в одному напрямку, тому вони можуть бути або відцентровими, тобто руховими, які передають інформацію до виконавчих органів, або доцентровими, тобто чуттєвими, які передають інформацію від рецепторів. Волокнини об'єднані в пучки, вкриті оболонкою зі з'єднувальної тканини — перинервієм. Від оболонки всередину пучка проникають тонкі прошарки — ендоневрій. Декілька пучків, разом з кровоносними і лімфатичними судинами і жировими включеннями, вкриті загальною оболонкою, епінервієм, і являють собою нерв..
Класифікація нервів
Нерви поділяються на:
- чутливі (аферентні) — складаються з дендритів чутливих нейронів, проводять імпульс збудження з рецептору у центральну нервову систему;
- змішані — складаються з дендритів і аксонів, проводять імпульс у двох напрямках (з рецептора в ЦНС і навпаки);
- рухові (еферентні) — складаються з аксонів нейронів руху, проводять імпульс зі ЦНС у виконавчі органи (м'язи і залози).
За характером іннервованих органів нерви поділяють на вегетативні і соматичні. Вегетативні забезпечують діяльність внутрішніх органів, залоз внутрішньої і зовнішньої секреції, кровоносних і лімфатичних судин. Соматичні є чутливими і руховими нервами, що іннервують м'язи (у хребетних — скелетні), шкіру, суглоби.
За глибиною знаходження розрізняють поверхневі, або шкіряні, і глибокі, або м'язові нерви. В хребетних існують черепні нерви — з'єднані з головним мозком, і спинномозкові — з'єднані зі спинним мозком.
Черепні нерви
Черепні нерви беруть початок у відповідних їм ядрах головного мозку, крізь отвори в основі черепа, як правило, надалі розгалужуються на голові й шиї, та лиш блукаючий нерв розгалужується ще в грудинній і черевній порожнинах.
- Нюховий нерв (лат. nervi olfactorii) — відповідальний за нюхову чутливість.
- Зоровий нерв (лат. Nervus opticus) — пара черепних нервів, за якими зорові подразнення, сприйняті чутливими клітинами сітківки, передаються в головний мозок.
- Окоруховий нерв (лат. nervus oculomotorius) — пара черепних нервів, що відповідає за рух очного яблука, підняття повік, реакцію зіниць на світло.
- Блоковий нерв лат. nervus trochlearis — пара черепних нервів, яка іннервує верхній косий м'яз (лат. m. obliquus superior), що повертає очне яблуко назовні і вниз.
- Трійчастий нерв є змішаним. Трьома його гілками (лат. ramus ophthalmicus — V1, ramus maxillaris — V2, ramus mandibularis — V3) через Гассерів вузол (ganglion trigeminale) йде інформація від верхньої, середньої і нижньої третин обличчя відповідно. Кожна гілка несе інформацію від м'язів, шкірних і більових рецепторів кожної третини обличчя. В Гассеровому вузлі інформація сортується за типом, та вже інформація від м'язів усього обличчя йде до чуттєвого ядра трійчастого нерва, розташований білою частиною в середньому мозку (частково заходить на міст); кожна інформація від усього обличчя прямує в «головне ядро» (лат. nucleus pontinus nervi trigemini), яке розташоване в мосту; а більова чутливість в nucleus spinalis nervi trigemini, що йде від моста через довгастий мозок у спинний. Трійчастому нерву належить також рухове ядро (лат. nucleus motorius nervi trigemini), що знаходиться в мосту й відповідає за іннервацію жувальних м'язів.
- Відвідний нерв (лат. nervus abducens) — черепні нерви, які іннервують латеральний прямий м'яз (лат. m. rectus lateralis) і відповідають за відведення очного яблука.
- Лицевий нерв (лат. nervus facialis) — виходить з мозку між маролієвим мостом і довгастим мозком, іннервує мімічні м'язи обличчя. Також в складі лицьового нерва проходить проміжний нерв, відповідальний за іннервацію слізної залози, стременцевого м'яза і смакової чутливості двох передніх третей язика.
- Присінково-завитковий нерв (лат. nervus vestibulocochlearis) — нерви спеціальної чутливості, які відповідають за передачу слухових імпульсів, які надходять з вестибулярного відділу внутрішнього вуха.
- Язико-глотковий нерв (лат. nervus glossopharyngeus) забезпечує:
- рухову іннервацію шилоглоткового м'яза (лат. m. stylopharyngeus), підіймаючого глотку;
- іннервацію довколовушної залози (лат. glandula parotidea) забезпечуючи її секреторну функцію;
- загальну чутливість глотки, мигдаликів, м'якого піднебіння, євстахієвої труби, барабанної порожнини;
- смакову чутливість задньої третини язика.
- Блукаючий нерв (лат. n.vagus) є змішаним, забезпечує:
- рухову іннервацію м'язів м'якого піднебіння, глотки, гортані, а також поперечно-смугастих м'язів стравоходу;
- парасимпатичну іннервацію гладких м'язів легенів, стравоходу, шлунка і кишковика (до селезінкового вигину ободової кишки), а також м'язів серця. Також впливає на секрецію залоз шлунку і підшлункової залози
Див. також
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Нерв |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Нерв |
Література
- , Є. Г. Дубенко, Є. Л. Мачерет та ін. Нервові хвороби. / За ред. С. М. Віничука, Є. Г. Дубенка — К.: Здоров'я, 2001
- Головацький А. С., Черкасов В. Г., Сапін М. Р., Анатомія людини. У трьох томах. Том другий. / За редакцією В. Г. Черкасова та А. С. Головацького. — Вінниця: Нова книга, 2007. — 456 с., іл.
- Многотомное руководство по неврологии, под ред. т. 1, кн. 1, М., 1959. (рос.)
- Атлас. Нервная система человека, под редакцией и — 2004. (рос.)
- Людина. / Навч. посібник з анатомії та фізіології. — Львів. 2002. — 240 с.
Примітки
- Нервное волокно. Биологический энциклопедический словарь.
- Нервы. Краткая медицинская энциклопедия. з джерела 7 червня 2020
- Нервы. Биологический энциклопедический словарь.
- Нервы — статья из Большой медицинской энциклопедии
- Вегетативная нервная система. Краткая медицинская энциклопедия. з джерела 16 квітня 2009
![]() | Це незавершена стаття з анатомії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття з фізіології тварин. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Nerv lat nervus tonka voloknina v organizmi lyudini hrebetnih i bilshosti bezhrebetnih tvarin sho vidhodit vid golovnogo abo spinnogo mozku i ye skladovoyu chastinoyu rozgaluzhenoyi sistemi yaka keruye diyalnistyu organizmu Shema nervovoyi sistemi lyudiniStruktura nerva Nerv yavlyaye soboyu pokritu obolonkoyu strukturu sho skladayetsya z puchka nervovih volokon v osnovnomu predstavlenih aksonami nejroniv i pidtrimuvalnoyu yih nejrogliyeyu Periferijnij nerv skladayetsya z dekilkoh puchkiv aksoniv pokritih obolonkami zi shvannivskih klitin a takozh dekilkoma spoluchnotkaninnimi obolonkami endonevrij pokrivaye kozhen miyelinizovanij akson kilka takih aksoniv ob yednuyutsya v puchki vkriti perinevriyem Kilka puchkiv razom z krovonosnimi sudinami i zhirovimi vklyuchennyami vkriti zagalnoyu obolonkoyu epinevriyem i stanovlyat nerv Budova nervaPeriferichnij nerv skladayetsya z kilkoh puchkiv nervovih volokon Nervove volokno yavlyaye soboyu dovgij vidrostok nejrona akson yakij peredaye nervovi impulsi vkritij obolonkoyu z shvannivskih klitin Miyelinizovani volokna na vidminu vid nemiyelinizovanih otocheni takozh i miyelinovoyu obolonkoyu Do skladu miyelinovih obolonok vhodyat miyelin ta shvannivski klitini nejrogliyi Obolonki duzhe vazhlivi dlya peredachi i zbilshennya shvidkosti nervovogo impulsu Krovonosni i limfatichni sudini znahodyatsya v cih obolonkah Miyelin nadaye nervam bilij kolir bezmiyelinovi mayut sirij kolir Kilkist voloknin u nerviv zazvichaj skladaye vid tisyachi do desyatkiv tisyach tim ne mensh mozhe silno variyuvati v zorovomu nervi lyudini yih bilshe 1 mln a deyaki nervi bezhrebetnih mozhut skladatis vsogo z dekilkoh voloknin Po kozhnij voloknini nervovij impuls peredayetsya izolovano ne zahodyachi na inshi Nervovi voloknini mozhut peredavati signal tilki v odnomu napryamku tomu voni mozhut buti abo vidcentrovimi tobto ruhovimi yaki peredayut informaciyu do vikonavchih organiv abo docentrovimi tobto chuttyevimi yaki peredayut informaciyu vid receptoriv Voloknini ob yednani v puchki vkriti obolonkoyu zi z yednuvalnoyi tkanini perinerviyem Vid obolonki vseredinu puchka pronikayut tonki prosharki endonevrij Dekilka puchkiv razom z krovonosnimi i limfatichnimi sudinami i zhirovimi vklyuchennyami vkriti zagalnoyu obolonkoyu epinerviyem i yavlyayut soboyu nerv Klasifikaciya nervivNervi podilyayutsya na chutlivi aferentni skladayutsya z dendritiv chutlivih nejroniv provodyat impuls zbudzhennya z receptoru u centralnu nervovu sistemu zmishani skladayutsya z dendritiv i aksoniv provodyat impuls u dvoh napryamkah z receptora v CNS i navpaki ruhovi eferentni skladayutsya z aksoniv nejroniv ruhu provodyat impuls zi CNS u vikonavchi organi m yazi i zalozi Za harakterom innervovanih organiv nervi podilyayut na vegetativni i somatichni Vegetativni zabezpechuyut diyalnist vnutrishnih organiv zaloz vnutrishnoyi i zovnishnoyi sekreciyi krovonosnih i limfatichnih sudin Somatichni ye chutlivimi i ruhovimi nervami sho innervuyut m yazi u hrebetnih skeletni shkiru suglobi Za glibinoyu znahodzhennya rozriznyayut poverhnevi abo shkiryani i gliboki abo m yazovi nervi V hrebetnih isnuyut cherepni nervi z yednani z golovnim mozkom i spinnomozkovi z yednani zi spinnim mozkom Cherepni nervi Dokladnishe Cherepni nervi Cherepni nervi berut pochatok u vidpovidnih yim yadrah golovnogo mozku kriz otvori v osnovi cherepa yak pravilo nadali rozgaluzhuyutsya na golovi j shiyi ta lish blukayuchij nerv rozgaluzhuyetsya she v grudinnij i cherevnij porozhninah Nyuhovij nerv lat nervi olfactorii vidpovidalnij za nyuhovu chutlivist Zorovij nerv lat Nervus opticus para cherepnih nerviv za yakimi zorovi podraznennya sprijnyati chutlivimi klitinami sitkivki peredayutsya v golovnij mozok Okoruhovij nerv lat nervus oculomotorius para cherepnih nerviv sho vidpovidaye za ruh ochnogo yabluka pidnyattya povik reakciyu zinic na svitlo Blokovij nerv lat nervus trochlearis para cherepnih nerviv yaka innervuye verhnij kosij m yaz lat m obliquus superior sho povertaye ochne yabluko nazovni i vniz Trijchastij nerv ye zmishanim Troma jogo gilkami lat ramus ophthalmicus V1 ramus maxillaris V2 ramus mandibularis V3 cherez Gasseriv vuzol ganglion trigeminale jde informaciya vid verhnoyi serednoyi i nizhnoyi tretin oblichchya vidpovidno Kozhna gilka nese informaciyu vid m yaziv shkirnih i bilovih receptoriv kozhnoyi tretini oblichchya V Gasserovomu vuzli informaciya sortuyetsya za tipom ta vzhe informaciya vid m yaziv usogo oblichchya jde do chuttyevogo yadra trijchastogo nerva roztashovanij biloyu chastinoyu v serednomu mozku chastkovo zahodit na mist kozhna informaciya vid usogo oblichchya pryamuye v golovne yadro lat nucleus pontinus nervi trigemini yake roztashovane v mostu a bilova chutlivist v nucleus spinalis nervi trigemini sho jde vid mosta cherez dovgastij mozok u spinnij Trijchastomu nervu nalezhit takozh ruhove yadro lat nucleus motorius nervi trigemini sho znahoditsya v mostu j vidpovidaye za innervaciyu zhuvalnih m yaziv Vidvidnij nerv lat nervus abducens cherepni nervi yaki innervuyut lateralnij pryamij m yaz lat m rectus lateralis i vidpovidayut za vidvedennya ochnogo yabluka Licevij nerv lat nervus facialis vihodit z mozku mizh maroliyevim mostom i dovgastim mozkom innervuye mimichni m yazi oblichchya Takozh v skladi licovogo nerva prohodit promizhnij nerv vidpovidalnij za innervaciyu sliznoyi zalozi stremencevogo m yaza i smakovoyi chutlivosti dvoh perednih tretej yazika Prisinkovo zavitkovij nerv lat nervus vestibulocochlearis nervi specialnoyi chutlivosti yaki vidpovidayut za peredachu sluhovih impulsiv yaki nadhodyat z vestibulyarnogo viddilu vnutrishnogo vuha Yaziko glotkovij nerv lat nervus glossopharyngeus zabezpechuye ruhovu innervaciyu shiloglotkovogo m yaza lat m stylopharyngeus pidijmayuchogo glotku innervaciyu dovkolovushnoyi zalozi lat glandula parotidea zabezpechuyuchi yiyi sekretornu funkciyu zagalnu chutlivist glotki migdalikiv m yakogo pidnebinnya yevstahiyevoyi trubi barabannoyi porozhnini smakovu chutlivist zadnoyi tretini yazika Blukayuchij nerv lat n vagus ye zmishanim zabezpechuye ruhovu innervaciyu m yaziv m yakogo pidnebinnya glotki gortani a takozh poperechno smugastih m yaziv stravohodu parasimpatichnu innervaciyu gladkih m yaziv legeniv stravohodu shlunka i kishkovika do selezinkovogo viginu obodovoyi kishki a takozh m yaziv sercya Takozh vplivaye na sekreciyu zaloz shlunku i pidshlunkovoyi zaloziDiv takozhVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu NervVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu NervNervova sistema Spinnomozkovi nervi Cherepni nerviLiteratura Ye G Dubenko Ye L Macheret ta in Nervovi hvorobi Za red S M Vinichuka Ye G Dubenka K Zdorov ya 2001 Golovackij A S Cherkasov V G Sapin M R Anatomiya lyudini U troh tomah Tom drugij Za redakciyeyu V G Cherkasova ta A S Golovackogo Vinnicya Nova kniga 2007 456 s il Mnogotomnoe rukovodstvo po nevrologii pod red t 1 kn 1 M 1959 ros Atlas Nervnaya sistema cheloveka pod redakciej i 2004 ros Lyudina Navch posibnik z anatomiyi ta fiziologiyi Lviv 2002 240 s PrimitkiNervnoe volokno Biologicheskij enciklopedicheskij slovar Nervy Kratkaya medicinskaya enciklopediya z dzherela 7 chervnya 2020 Nervy Biologicheskij enciklopedicheskij slovar Nervy statya iz Bolshoj medicinskoj enciklopedii Vegetativnaya nervnaya sistema Kratkaya medicinskaya enciklopediya z dzherela 16 kvitnya 2009 Ce nezavershena stattya z anatomiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya z fiziologiyi tvarin Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi