Немо́вичі — село у Немовицькій сільській громаді Сарненського району Рівненської області України. Населення — близько 4,16 тис. жителів, До 2017 — центр сільської ради. Розташоване за 12 км від районного центру, за 5 км від залізничної станції Немовичі.
село Немовичі | |||
---|---|---|---|
| |||
Країна | |||
Область | Рівненська область | ||
Район | Сарненський район | ||
Громада | Немовицька сільська громада | ||
Код КАТОТТГ | UA56080130060054636 | ||
Облікова картка | Немовичі | ||
Основні дані | |||
Засноване | ХІ-ХІІІ століття | ||
Перша згадка | 1293 | ||
Населення | 4,147 | ||
Площа | 4,742 км² | ||
Густота населення | 674,4 осіб/км² | ||
Поштовий індекс | 34540 | ||
Телефонний код | +380 3655 | ||
Географічні дані | |||
Географічні координати | H G O | ||
Середня висота над рівнем моря | 155 м | ||
Водойми | Язвинка, Рудинка | ||
Місцева влада | |||
Адреса ради | 34540, Рівненська обл., Сарненський р-н, с. Немовичі, вул. Центральна, 6 | ||
Вебсторінка | http://bk-nemovichi.at.ua/publ/ | ||
Сільський голова | Савчин Віктор Макарович | ||
Карта | |||
![]() Немовичі | |||
![]() Немовичі | |||
Мапа | |||
|
Назва
За княжої доби всі вагомі і важливі питання громади виносились на віче (загальні збори). Громадою, що прижилася на березі річки Язвинка, кермував німий ватаг (староста), через що віче проходило «на німо», без слів і вигуків, адже ватаг і так нічого не чув. Через деякий час громаду почали називати німе віче, а згодом німовічи.
Проходили роки, поселення розросталось і стало селом Німовичи. В радянські часи, коли назви підганялись під російський манер, воно отримало назву Немовичі.
Із старослов'янської «немов», «ич» — «німого», «син».
Історія
Пракорені
Історія села Немовичі невіддільна від історії всього великого краю — Волині. Перша письмова згадка про село відноситься до 1293 року.
Вивчивши могильники у межиріччі Турії та Бугу, зокрема біля села Немовичі, відомий історик, доктор історичних наук, професор Волинського державного університету ім. Лесі Українки М. М. Кучинко у своєму досліджені «Історична Волинь» стверджує, що поховання відноситься до XI—XIII ст. н. е., про що свідчать залишки поховального інвентарю, дуже бідного, в основному — це горщики, глиняні прясла, та кремені до залізних кресал. Жили тут в той час нащадки слов'ян, які сповідували християнство, що підтверджено знайденими бронзовими хрестиками та кістяками з перехрещеними руками. Основним заняттям було землеробство, скотарство, рибальство, збиральництво. Були і плисаки, які сплавляли ліс по Случі в Польщу та Німеччину. Плисаки користувались величезною повагою, бо вони привозили закордонні хустки й інші товари.
Період польського панування
Після Люблінської унії 1569 р. територія, на якій було розташоване село, відійшла під владу Польщі, панування якої тут тривало понад два століття. Польські феодали нещадно експлуатували селян. Панщина становила 4-5 днів на тиждень. Користуючись необмеженою владою, шляхта піддавала селян жорстоким тортурам, за найменшу провину заковувала їх в кайдани, кидала у в'язницю. Особливо посилився антифеодальний рух на Сарненщині тоді, коли сюди у 1596 році прибули повстанські загони Северина Наливайка. Сотні жителів сіл влилися в їхні ряди, включилися в активну боротьбу проти шляхетського панування.
В період визвольної війни під проводом Богдана Хмельницького в Немовичах діяли повстанські загони. В 1704 році селом проходив зі своїм військом Іван Мазепа, а в 1786 році багато немовичан брали участь в гайдамацькому повстанні — Коліївщині.
В складі Російській імперії
З другим поділом Польщі 1793 року село підпало під вплив Російської імперії в складі Волинської губернії. У 1848 році після проведення інвентарної реформи в селі були закріплені за селянами землі. За реформою 1861 року селяни купували цю землю за цінами в декілька разів вищими від реальних, що викликало опір і відчайдушні протести, знову горіли фільварки і маєтки панів.
Донесення волинського губернатора М. В. Друцького-Соколинський міністру внутрішніх справ С. С. Ланському про відмову селян визнати своїм власником С. Кашовського і про вимогу перевести їх в казенне відомство.
Оригінальний текст (рос.)Ровенский земский исправник доносил мне в минувшем октябре — месяце, что крестьяне Ровенского уезда села Немович, принадлежавшие умершому помещику Федору Кашавскому и перешедшие по наследству к Северину Кашевскому, объявили нежелание принадлежать сему новому владельцу, проектируя себе быть казенными, отчего произошли было в имении некоторые беспорядки, побудившие исправника арестовать трех крестьян, я в то же время, и именно 28 минувшего октября, предложил ровенскому уездному предводителю дворянства, съехав немедленно в Немовицкое имение вместе с земским исправником и разъяснив крестьянам неосновательные и незаконных их толки и желания быть казенными, уверить их сильными и понятными для их убеждениями, что они должны повиноваться беспрекословно установленными над ними новой помещичьей власти, у противном случае сами они вовлекут себя в строжайшую ответственность по законам, у случае же оказавшихся справедливых с их стороны жалоб на экономическое управление, они должны объявить это предводителю дворянства.
Станом на 1859 рік, Немовичі було власницьким селом, тут діяла дерев'яна православна церква, римо-католицька каплиця і винокурний завод.
Будівництво залізниці
У 1873–1875 роках поблизу села велося будівництво залізниці Здолбунів — Ковель, завдяки чому, багато селян отримало «ремісницьку» роботу. Великий обсяг робіт без необхідних засобів механізації зумовлював залучення великої кількості робітників. Єдиним землерийним інструментом була лопата — грабарка, а транспортом — ноші. Там, де прокладали залізницю, не завжди могли пройти навіть запряжені кіньми вози. На спорудження залізниці було відведено мало часу. До того ж скорочення строків будівництва обіцяло чималі бариші підрядчикам, і тому вони нещадно визискували трудовий люд. Робочий день на будові тривав 12—14 годин на добу. Жили грабарі в землянках, де під ногами хлюпала вода, а то й просто неба, у нашвидкуруч зроблених з гілля і листя наметах. Вони голодували і мерзли, виснажувались на неймовірно важкій роботі, терпіли від різних хвороб, від жорсткого поводження з ними. На будівництві, звичайно, не могло бути й мови про будь-яку охорону праці. Нещасні випадки і захворювання від виснажливої праці були звичайним явищем. Ціною надлюдської праці залізницю було побудовано за порівняно короткий час.
Перша світова війна
Більше року поблизу села протримався фронт у 1916 році під час Першої світової війни. В цей час у селі розквартирували козаків Оренбурзького полку. Харчувались вони на полковій кухні, ділячи пайок з господарями, спали в хатах на соломі, а коні тримали у хлівах господарів. У єврейській хаті на Вигоні розмістився полковий оркестр.
Разом з козаками «у біги» подався Василь Баєчко з сім'єю. Дістався аж до Астрахані. Згодом, щоб повернутись назад, він змушений був дістати дозвіл самого губернатора. У Немовичах його призначили збирачем податків. Гроші він власноруч носив здавати у Луцьк.
Міжвоєнна Польща
У 1918 році в селі з'явився загін сил Директорії. У вересні 1920 року Немовичі знову потрапляють під польську окупацію. Майже на двадцять літ згідно з Ризьким договором село входить у Сарненський повіт Волинського воєводства і стає гминою.
У 1921 році в Немовичах проживало 94 євреї. В XIX — поч. XX ст. євреї займалися в основному торгівлею і різноманітними ремеслами. У 1914 євреям належало 6 бакалійних лавок. У 1-й пол. XX ст. в Немовичах було дві синагоги (обидві хасидські). Влітку 1941 Немовичі зайняли частини військ вермахту. У 1942 немовицькі євреї були депортовані в гетто районного міста Сарни і наприкінці серпня 1942-го розстріляні разом з місцевими євреями.
Радянський період
В грудні 1939 року село в складі Сарненського району ввійшло у новостворену Рівненську область. Почалася насильницька колективізація і політичний терор, сотні заможних селян було вивезено до Сибіру.
У 1939 р. відійшло до Українській Радянській Соціалістичній Республіці. В цьому ж таки 1939 р. громада села обрала головою Олексія Савчина, який очолював громаду села до кінця 1945 р.
У жовтні 1947 року у селі було створено колгосп «Радянська Україна». , який очолив Іларіон Степанович Пацьола. Головою сільської Ради призначили Северина Свирида.
Взимку 1940 року з Немович вивезли дві сім'ї у Вологодську область.
Друга світова війна
З початком Другої світової війни більшість чоловіків, котрих мобілізували на початку липня 1941 року, потрапили в німецький полон. Дійшовши до Клесова, вони рушили в напрямку Білорусі, де їх оточили німецькі війська. Декому з новобранців вдалося втекти по дорозі до Клесова, дехто, потрапивши у полон, згодився служити в німецькій армії і отримавши короткочасну відпустку, залишився дома.
Боротьба УПА проти радянської окупації
У селі Немовичі отаманом Тарасом Бульбою було видано перший наказ про початок боротьби і створення повстанської армії.
Оригінальний текст (рос.)Приказ № 1 от 28 июня 1941 г., село Немовичи, район Сарны. Ко всем командирам боевых групп. I. Приказываю всем боевым группам сейчас организовать небольшие повстанческие отряды и начать диверсионные акты в тылах Красной Армии. Задачи: 1. Срывать мосты и связи.2. Уничтожать транспортные средства. 3. Собирать точные сведения по оборонительным сооружениям большевиков и немедленно направлять ко мне или непосредственно передавать на фронт немецким частям. 4. Не допускать в большевистские части украинцев, мобилизованных советами. II. В местах, освобожденных от большевиков — захватить власть, организовывая народную милицию с желто-голубыми повязками. Везде вывешивать желто-голубые знамена, организовывать торжественные встречи немецких войск. Приступить к организации нового отечественного порядка. III. Диверсионные нападения на большевиков осуществлять в таких условиях, которые исключают их возвращение и злостного уничтожения местного населения. Голова Украины Тарас Бульба.
Звірства окупантів викликали активний рух опору. Немовичани цілими сім'ями воювали в загонах УПА, та Поліської Січі під проводом Тараса Бульби-Боровця.
Щоб не викликати репресій серед членів сімей з боку окупантів, вступаючі в ряди повстанців відмовлялися від своїх прізвищ і приймали нові клички, різні псевдоніми. Відомо, що прізвище «Наливайка» було Левинець, і походив він із села Немовичі. Никон Юхимович Жук, уродженець Немовичів, — відомий тисячник УПА на псевдо «Ярема», який керував штабом у 1943—1945 роках у Тинному.
Бій між станціями Немовичі й Малинськ (станція) на залізничному шляху Рівне — Сарни звели дві сотні УПА — сотня Дороша і сотня Яреми з каральним відділом німецького генштабу силою 150 людей. Вночі з 23 на 24 червня 1943 р. зірванням шин вщент знищено гестапівський відділ, що їхав палити села. Здобиччю повстанців була велика кількість німецької автоматичної зброї та амуніції. В бою були ранені обидва командири УПА — Дорош і Ярема.
У 1942 р. загін С. Ковпака пройшов околицею села і зупинився на ночівлю у хаті П. С. Панчук, чоловіка якої забрали на фронт. За доносом когось із сусідів господиню викликали на допит у комендатуру. Голова села Олексій Савчин зумів розсіяти підозри німців і жінку відпустили. У 1945 році Савчин О. С. був розстріляний в в Першій Рівненській тюрмі НКВС.
Керівники колгоспу і сільські голови
Головами колгоспу «Радянська Україна» були: Пацьола М. С., Лейсмар В., Добровольський М. Арс., Жакун П. І., Гула В., Гнатюк Б. М., Кичан П. О., Мичка А. М.
У проміжку з 1939 року по теперішній час сільським головою були:
- Ткач К. А. 1939—1940 рр.;
- Васильчик М. В. 1941-42 рр.;
- Савчин О. С. 1942-45 рр.;
- Свирид С. М. 1945-47 рр.;
- Колядко Ф. Ф. 1947-51 рр.;
З 1951 року — по наш час:
- Соломчук І.;
- Гордієнко М.;
- Пасічник М. (2 каденції);
- Онищук В. К. (2 каденції і 31 жовтня 2010 р . обраний втретє)
- Савчин В. М.
Церква
Перша церква була збудована у 1721 році, але не збереглася. У 1881 р. у селі побудована нова дерев'яна церква в ім'я преподобної Параскевії, яка діє і по даний час. Церква була побудована на пожертвування селян і священика Василя Петровича Боровського. Псаломщиком був Аристарх Федорович Левицький (з 1858 року), пономарем — Іван Васильович Якимович (з 1843 р.). Вперше відправа у церкві відбулась на свято Преподобної Параскеви Сербської. Тому і престольний празник у Немовичах відмічається на це свято. Згодом священиком був Дубинський Василь. Церковним хором керував Шостацький. Хор співав слов'янською мовою, а на Великдень — українською.
Населення
Станом на 1859 рік, у Немовичах налічувалося 117 дворів та 835 жителів (412 чоловіків і 423 жінок), з них 797 православних, 27 євреїв і 11 римо-католиків.
За переписом населення 2001 року в селі мешкало 3 099 осіб.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,47 % |
російська | 0,47 % |
білоруська | 0,03 % |
угорська | 0,03 % |
Сучасність
В селі діють культурно-дозвіллєвий комплекс «Сокіл» і .
Відомі люди
Народились
- Боровик Север'ян Григорович — травознавець.
- Гусак Марія Михайлівна (* 1963) — заслужена майстриня народної творчості України.
- Мельник Вадим Васильович — український футболіст.
- Семенюк Никон Юхимович («Ярема»; 1919—1945) — український військовик, майор УПА.
Примітки
- «Про хвилювання селян С. Кашовського в Немовицькій волості Рівненського повіту» 29 грудня 1858 (рос.)
- Сведения о населенных местах Волынской губернии, собранные губернским статистическим комитетом МВД по предписанию Министра внутренних дел от 9 апреля 1859 г., для подготовки издания Полного списка населенных мест Российской Империи. Часть II. — 1859. — С. 654. (рос. дореф.)
- Наказ був виданий у клуні шкільного вчителя Петра Ющенка 28 червня 1941 року
- Теодорович Н. И. Историко-статистическое описание церквей и приходов Волынской епархии. — Почаев, 1888—1903, том 2
- . Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 5 лютого 2019.
- . Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 5 лютого 2019.
Джерела
- Цинкаловський О. Стара Волинь і Волинське Полісся. Краєзнавчий словник — від найдавніших часів до 1914 року в 2-х томах. Т. 1. — Вінніпег, 1984. — 600 с; Т. 2. — Вінніпег, 1986. — С. 136—137
- Левкович І. Нарис історії Волинської землі (до 1914 року). — Вінніпег, 1953 (переклад). — Луцьк, 1992. — С. 5-8
Література
- Теодорович Н. И. Немовичи // Историко-статистическое описаніе церквей и приходовъ Волынской епархіи. — Почаев : Тип. Почаево-Успенской Лавры, 1889. — Т. 2: Уѣзды Ровенскій, Острожскій и Дубенскій. — С. 620-621. (рос. дореф.)
Посилання
- Облікова картка с. Немовичі. Верховна Рада України.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url ()
Ця стаття містить текст, що не відповідає . (квітень 2013) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Nemo vichi selo u Nemovickij silskij gromadi Sarnenskogo rajonu Rivnenskoyi oblasti Ukrayini Naselennya blizko 4 16 tis zhiteliv Do 2017 centr silskoyi radi Roztashovane za 12 km vid rajonnogo centru za 5 km vid zaliznichnoyi stanciyi Nemovichi selo Nemovichi Gerb Krayina Ukrayina Oblast Rivnenska oblast Rajon Sarnenskij rajon Gromada Nemovicka silska gromada Kod KATOTTG UA56080130060054636 Oblikova kartka Nemovichi Osnovni dani Zasnovane HI HIII stolittya Persha zgadka 1293 Naselennya 4 147 Plosha 4 742 km Gustota naselennya 674 4 osib km Poshtovij indeks 34540 Telefonnij kod 380 3655 Geografichni dani Geografichni koordinati 51 11 57 pn sh 26 34 20 sh d H G O Serednya visota nad rivnem morya 155 m Vodojmi Yazvinka Rudinka Misceva vlada Adresa radi 34540 Rivnenska obl Sarnenskij r n s Nemovichi vul Centralna 6 Vebstorinka http bk nemovichi at ua publ Silskij golova Savchin Viktor Makarovich Karta Nemovichi Nemovichi Mapa Nemovichi u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Nemovichi NazvaZa knyazhoyi dobi vsi vagomi i vazhlivi pitannya gromadi vinosilis na viche zagalni zbori Gromadoyu sho prizhilasya na berezi richki Yazvinka kermuvav nimij vatag starosta cherez sho viche prohodilo na nimo bez sliv i vigukiv adzhe vatag i tak nichogo ne chuv Cherez deyakij chas gromadu pochali nazivati nime viche a zgodom nimovichi Prohodili roki poselennya rozrostalos i stalo selom Nimovichi V radyanski chasi koli nazvi pidganyalis pid rosijskij maner vono otrimalo nazvu Nemovichi Iz staroslov yanskoyi nemov ich nimogo sin IstoriyaPrakoreni Istoriya sela Nemovichi neviddilna vid istoriyi vsogo velikogo krayu Volini Persha pismova zgadka pro selo vidnositsya do 1293 roku Vivchivshi mogilniki u mezhirichchi Turiyi ta Bugu zokrema bilya sela Nemovichi vidomij istorik doktor istorichnih nauk profesor Volinskogo derzhavnogo universitetu im Lesi Ukrayinki M M Kuchinko u svoyemu doslidzheni Istorichna Volin stverdzhuye sho pohovannya vidnositsya do XI XIII st n e pro sho svidchat zalishki pohovalnogo inventaryu duzhe bidnogo v osnovnomu ce gorshiki glinyani pryasla ta kremeni do zaliznih kresal Zhili tut v toj chas nashadki slov yan yaki spoviduvali hristiyanstvo sho pidtverdzheno znajdenimi bronzovimi hrestikami ta kistyakami z perehreshenimi rukami Osnovnim zanyattyam bulo zemlerobstvo skotarstvo ribalstvo zbiralnictvo Buli i plisaki yaki splavlyali lis po Sluchi v Polshu ta Nimechchinu Plisaki koristuvalis velicheznoyu povagoyu bo voni privozili zakordonni hustki j inshi tovari Period polskogo panuvannya Pislya Lyublinskoyi uniyi 1569 r teritoriya na yakij bulo roztashovane selo vidijshla pid vladu Polshi panuvannya yakoyi tut trivalo ponad dva stolittya Polski feodali neshadno ekspluatuvali selyan Panshina stanovila 4 5 dniv na tizhden Koristuyuchis neobmezhenoyu vladoyu shlyahta piddavala selyan zhorstokim torturam za najmenshu provinu zakovuvala yih v kajdani kidala u v yaznicyu Osoblivo posilivsya antifeodalnij ruh na Sarnenshini todi koli syudi u 1596 roci pribuli povstanski zagoni Severina Nalivajka Sotni zhiteliv sil vlilisya v yihni ryadi vklyuchilisya v aktivnu borotbu proti shlyahetskogo panuvannya V period vizvolnoyi vijni pid provodom Bogdana Hmelnickogo v Nemovichah diyali povstanski zagoni V 1704 roci selom prohodiv zi svoyim vijskom Ivan Mazepa a v 1786 roci bagato nemovichan brali uchast v gajdamackomu povstanni Koliyivshini V skladi Rosijskij imperiyi Z drugim podilom Polshi 1793 roku selo pidpalo pid vpliv Rosijskoyi imperiyi v skladi Volinskoyi guberniyi U 1848 roci pislya provedennya inventarnoyi reformi v seli buli zakripleni za selyanami zemli Za reformoyu 1861 roku selyani kupuvali cyu zemlyu za cinami v dekilka raziv vishimi vid realnih sho viklikalo opir i vidchajdushni protesti znovu gorili filvarki i mayetki paniv Donesennya volinskogo gubernatora M V Druckogo Sokolinskij ministru vnutrishnih sprav S S Lanskomu pro vidmovu selyan viznati svoyim vlasnikom S Kashovskogo i pro vimogu perevesti yih v kazenne vidomstvo Originalnij tekst ros Rovenskij zemskij ispravnik donosil mne v minuvshem oktyabre mesyace chto krestyane Rovenskogo uezda sela Nemovich prinadlezhavshie umershomu pomeshiku Fedoru Kashavskomu i pereshedshie po nasledstvu k Severinu Kashevskomu obyavili nezhelanie prinadlezhat semu novomu vladelcu proektiruya sebe byt kazennymi otchego proizoshli bylo v imenii nekotorye besporyadki pobudivshie ispravnika arestovat treh krestyan ya v to zhe vremya i imenno 28 minuvshego oktyabrya predlozhil rovenskomu uezdnomu predvoditelyu dvoryanstva sehav nemedlenno v Nemovickoe imenie vmeste s zemskim ispravnikom i razyasniv krestyanam neosnovatelnye i nezakonnyh ih tolki i zhelaniya byt kazennymi uverit ih silnymi i ponyatnymi dlya ih ubezhdeniyami chto oni dolzhny povinovatsya besprekoslovno ustanovlennymi nad nimi novoj pomeshichej vlasti u protivnom sluchae sami oni vovlekut sebya v strozhajshuyu otvetstvennost po zakonam u sluchae zhe okazavshihsya spravedlivyh s ih storony zhalob na ekonomicheskoe upravlenie oni dolzhny obyavit eto predvoditelyu dvoryanstva Stanom na 1859 rik Nemovichi bulo vlasnickim selom tut diyala derev yana pravoslavna cerkva rimo katolicka kaplicya i vinokurnij zavod Budivnictvo zaliznici U 1873 1875 rokah poblizu sela velosya budivnictvo zaliznici Zdolbuniv Kovel zavdyaki chomu bagato selyan otrimalo remisnicku robotu Velikij obsyag robit bez neobhidnih zasobiv mehanizaciyi zumovlyuvav zaluchennya velikoyi kilkosti robitnikiv Yedinim zemlerijnim instrumentom bula lopata grabarka a transportom noshi Tam de prokladali zaliznicyu ne zavzhdi mogli projti navit zapryazheni kinmi vozi Na sporudzhennya zaliznici bulo vidvedeno malo chasu Do togo zh skorochennya strokiv budivnictva obicyalo chimali barishi pidryadchikam i tomu voni neshadno viziskuvali trudovij lyud Robochij den na budovi trivav 12 14 godin na dobu Zhili grabari v zemlyankah de pid nogami hlyupala voda a to j prosto neba u nashvidkuruch zroblenih z gillya i listya nametah Voni goloduvali i merzli visnazhuvalis na nejmovirno vazhkij roboti terpili vid riznih hvorob vid zhorstkogo povodzhennya z nimi Na budivnictvi zvichajno ne moglo buti j movi pro bud yaku ohoronu praci Neshasni vipadki i zahvoryuvannya vid visnazhlivoyi praci buli zvichajnim yavishem Cinoyu nadlyudskoyi praci zaliznicyu bulo pobudovano za porivnyano korotkij chas Persha svitova vijna Bilshe roku poblizu sela protrimavsya front u 1916 roci pid chas Pershoyi svitovoyi vijni V cej chas u seli rozkvartiruvali kozakiv Orenburzkogo polku Harchuvalis voni na polkovij kuhni dilyachi pajok z gospodaryami spali v hatah na solomi a koni trimali u hlivah gospodariv U yevrejskij hati na Vigoni rozmistivsya polkovij orkestr Razom z kozakami u bigi podavsya Vasil Bayechko z sim yeyu Distavsya azh do Astrahani Zgodom shob povernutis nazad vin zmushenij buv distati dozvil samogo gubernatora U Nemovichah jogo priznachili zbirachem podatkiv Groshi vin vlasnoruch nosiv zdavati u Luck Mizhvoyenna Polsha U 1918 roci v seli z yavivsya zagin sil Direktoriyi U veresni 1920 roku Nemovichi znovu potraplyayut pid polsku okupaciyu Majzhe na dvadcyat lit zgidno z Rizkim dogovorom selo vhodit u Sarnenskij povit Volinskogo voyevodstva i staye gminoyu U 1921 roci v Nemovichah prozhivalo 94 yevreyi V XIX poch XX st yevreyi zajmalisya v osnovnomu torgivleyu i riznomanitnimi remeslami U 1914 yevreyam nalezhalo 6 bakalijnih lavok U 1 j pol XX st v Nemovichah bulo dvi sinagogi obidvi hasidski Vlitku 1941 Nemovichi zajnyali chastini vijsk vermahtu U 1942 nemovicki yevreyi buli deportovani v getto rajonnogo mista Sarni i naprikinci serpnya 1942 go rozstrilyani razom z miscevimi yevreyami Radyanskij period V grudni 1939 roku selo v skladi Sarnenskogo rajonu vvijshlo u novostvorenu Rivnensku oblast Pochalasya nasilnicka kolektivizaciya i politichnij teror sotni zamozhnih selyan bulo vivezeno do Sibiru U 1939 r vidijshlo do Ukrayinskij Radyanskij Socialistichnij Respublici V comu zh taki 1939 r gromada sela obrala golovoyu Oleksiya Savchina yakij ocholyuvav gromadu sela do kincya 1945 r U zhovtni 1947 roku u seli bulo stvoreno kolgosp Radyanska Ukrayina yakij ocholiv Ilarion Stepanovich Pacola Golovoyu silskoyi Radi priznachili Severina Svirida Vzimku 1940 roku z Nemovich vivezli dvi sim yi u Vologodsku oblast Druga svitova vijna Z pochatkom Drugoyi svitovoyi vijni bilshist cholovikiv kotrih mobilizuvali na pochatku lipnya 1941 roku potrapili v nimeckij polon Dijshovshi do Klesova voni rushili v napryamku Bilorusi de yih otochili nimecki vijska Dekomu z novobranciv vdalosya vtekti po dorozi do Klesova dehto potrapivshi u polon zgodivsya sluzhiti v nimeckij armiyi i otrimavshi korotkochasnu vidpustku zalishivsya doma Borotba UPA proti radyanskoyi okupaciyi U seli Nemovichi otamanom Tarasom Bulboyu bulo vidano pershij nakaz pro pochatok borotbi i stvorennya povstanskoyi armiyi Originalnij tekst ros Prikaz 1 ot 28 iyunya 1941 g selo Nemovichi rajon Sarny Ko vsem komandiram boevyh grupp I Prikazyvayu vsem boevym gruppam sejchas organizovat nebolshie povstancheskie otryady i nachat diversionnye akty v tylah Krasnoj Armii Zadachi 1 Sryvat mosty i svyazi 2 Unichtozhat transportnye sredstva 3 Sobirat tochnye svedeniya po oboronitelnym sooruzheniyam bolshevikov i nemedlenno napravlyat ko mne ili neposredstvenno peredavat na front nemeckim chastyam 4 Ne dopuskat v bolshevistskie chasti ukraincev mobilizovannyh sovetami II V mestah osvobozhdennyh ot bolshevikov zahvatit vlast organizovyvaya narodnuyu miliciyu s zhelto golubymi povyazkami Vezde vyveshivat zhelto golubye znamena organizovyvat torzhestvennye vstrechi nemeckih vojsk Pristupit k organizacii novogo otechestvennogo poryadka III Diversionnye napadeniya na bolshevikov osushestvlyat v takih usloviyah kotorye isklyuchayut ih vozvrashenie i zlostnogo unichtozheniya mestnogo naseleniya Golova Ukrainy Taras Bulba Zvirstva okupantiv viklikali aktivnij ruh oporu Nemovichani cilimi sim yami voyuvali v zagonah UPA ta Poliskoyi Sichi pid provodom Tarasa Bulbi Borovcya Shob ne viklikati represij sered chleniv simej z boku okupantiv vstupayuchi v ryadi povstanciv vidmovlyalisya vid svoyih prizvish i prijmali novi klichki rizni psevdonimi Vidomo sho prizvishe Nalivajka bulo Levinec i pohodiv vin iz sela Nemovichi Nikon Yuhimovich Zhuk urodzhenec Nemovichiv vidomij tisyachnik UPA na psevdo Yarema yakij keruvav shtabom u 1943 1945 rokah u Tinnomu Bij mizh stanciyami Nemovichi j Malinsk stanciya na zaliznichnomu shlyahu Rivne Sarni zveli dvi sotni UPA sotnya Dorosha i sotnya Yaremi z karalnim viddilom nimeckogo genshtabu siloyu 150 lyudej Vnochi z 23 na 24 chervnya 1943 r zirvannyam shin vshent znisheno gestapivskij viddil sho yihav paliti sela Zdobichchyu povstanciv bula velika kilkist nimeckoyi avtomatichnoyi zbroyi ta amuniciyi V boyu buli raneni obidva komandiri UPA Dorosh i Yarema U 1942 r zagin S Kovpaka projshov okoliceyu sela i zupinivsya na nochivlyu u hati P S Panchuk cholovika yakoyi zabrali na front Za donosom kogos iz susidiv gospodinyu viklikali na dopit u komendaturu Golova sela Oleksij Savchin zumiv rozsiyati pidozri nimciv i zhinku vidpustili U 1945 roci Savchin O S buv rozstrilyanij v v Pershij Rivnenskij tyurmi NKVS Kerivniki kolgospu i silski golovi Golovami kolgospu Radyanska Ukrayina buli Pacola M S Lejsmar V Dobrovolskij M Ars Zhakun P I Gula V Gnatyuk B M Kichan P O Michka A M U promizhku z 1939 roku po teperishnij chas silskim golovoyu buli Tkach K A 1939 1940 rr Vasilchik M V 1941 42 rr Savchin O S 1942 45 rr Svirid S M 1945 47 rr Kolyadko F F 1947 51 rr Z 1951 roku po nash chas Solomchuk I Gordiyenko M Pasichnik M 2 kadenciyi Onishuk V K 2 kadenciyi i 31 zhovtnya 2010 r obranij vtretye Savchin V M Cerkva Persha cerkva bula zbudovana u 1721 roci ale ne zbereglasya U 1881 r u seli pobudovana nova derev yana cerkva v im ya prepodobnoyi Paraskeviyi yaka diye i po danij chas Cerkva bula pobudovana na pozhertvuvannya selyan i svyashenika Vasilya Petrovicha Borovskogo Psalomshikom buv Aristarh Fedorovich Levickij z 1858 roku ponomarem Ivan Vasilovich Yakimovich z 1843 r Vpershe vidprava u cerkvi vidbulas na svyato Prepodobnoyi Paraskevi Serbskoyi Tomu i prestolnij praznik u Nemovichah vidmichayetsya na ce svyato Zgodom svyashenikom buv Dubinskij Vasil Cerkovnim horom keruvav Shostackij Hor spivav slov yanskoyu movoyu a na Velikden ukrayinskoyu NaselennyaStanom na 1859 rik u Nemovichah nalichuvalosya 117 dvoriv ta 835 zhiteliv 412 cholovikiv i 423 zhinok z nih 797 pravoslavnih 27 yevreyiv i 11 rimo katolikiv Za perepisom naselennya 2001 roku v seli meshkalo 3 099 osib Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ukrayinska 99 47 rosijska 0 47 biloruska 0 03 ugorska 0 03 SuchasnistV seli diyut kulturno dozvillyevij kompleks Sokil i Vidomi lyudiNarodilis Borovik Sever yan Grigorovich travoznavec Gusak Mariya Mihajlivna 1963 zasluzhena majstrinya narodnoyi tvorchosti Ukrayini Melnik Vadim Vasilovich ukrayinskij futbolist Semenyuk Nikon Yuhimovich Yarema 1919 1945 ukrayinskij vijskovik major UPA Primitki Pro hvilyuvannya selyan S Kashovskogo v Nemovickij volosti Rivnenskogo povitu 29 grudnya 1858 ros Svedeniya o naselennyh mestah Volynskoj gubernii sobrannye gubernskim statisticheskim komitetom MVD po predpisaniyu Ministra vnutrennih del ot 9 aprelya 1859 g dlya podgotovki izdaniya Polnogo spiska naselennyh mest Rossijskoj Imperii Chast II 1859 S 654 ros doref Nakaz buv vidanij u kluni shkilnogo vchitelya Petra Yushenka 28 chervnya 1941 roku Teodorovich N I Istoriko statisticheskoe opisanie cerkvej i prihodov Volynskoj eparhii Pochaev 1888 1903 tom 2 Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 5 lyutogo 2019 Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 5 lyutogo 2019 DzherelaCinkalovskij O Stara Volin i Volinske Polissya Krayeznavchij slovnik vid najdavnishih chasiv do 1914 roku v 2 h tomah T 1 Vinnipeg 1984 600 s T 2 Vinnipeg 1986 S 136 137 Levkovich I Naris istoriyi Volinskoyi zemli do 1914 roku Vinnipeg 1953 pereklad Luck 1992 S 5 8LiteraturaTeodorovich N I Nemovichi Istoriko statisticheskoe opisanie cerkvej i prihodov Volynskoj eparhii Pochaev Tip Pochaevo Uspenskoj Lavry 1889 T 2 Uѣzdy Rovenskij Ostrozhskij i Dubenskij S 620 621 ros doref PosilannyaOblikova kartka s Nemovichi Verhovna Rada Ukrayini a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Cya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin kviten 2013