Гоце Делчев (болг. Гоце Делчев) — місто, адміністративний центр общини Гоце Делчев у Благоєвградській області, Болгарія. Населення становить 21 047 осіб.
d d[1] | ||||
---|---|---|---|---|
Гоце Делчев болг. Гоце Делчев | ||||
![]() | ||||
Центр міста | ||||
Країна | | |||
Область | Благоєвградська область | |||
Община | Гоце Делчев | |||
Кмет | Владимир Москов | |||
Код ЕКАТТЕ | 17395 і BLG11-00 | |||
Поштовий індекс | 2900 | |||
41°34′25″ пн. ш. 23°43′44″ сх. д. / 41.573684000028° пн. ш. 23.72907700002777887° сх. д. | ||||
Висота | 540 | |||
Площа | 13,625 км² | |||
Населення | 20 049 осіб (15 березня 2024)[2], 21 713 осіб (15 березня 2024)[2] | |||
Міста-побратими | Нілюфер (2012)[3] | |||
Телефонний код | +421-0751 | |||
gotsedelchev.bg | ||||
Розташування | ||||
![]() ![]() Гоце Делчев Гоце Делчев (Болгарія) | ||||
Мапа | ||||
|
Місто розташоване за 105 км від обласного центру — Благоєвграда й за 203 км від столиці — міста Софія.
До 1951 року місто мало назву Неврокоп (грец. Νευροκοπι). Свою сучасну назву місто отримало на честь болгарського революціонера Гоце Делчева.
Географія
Гоце Делчев розташований у південно-східному передгір'ї Середнього Пірину, у долині Гоце Делчев. Місто розташоване приблизно за 200 км від столиці — Софії і за 97 км від міста Благоєвград. Центр міста — в 545 м над рівнем моря. Долина Гоце Делчева характеризується континентально-середземноморським кліматом. Випадання опадів відбувається переважно за рахунок дощів ранньою весною і пізньою осінню з яскраво вираженим максимумом у листопаді-грудні, влітку жарко, взимку рідкісні морози. Місто розташоване на обох берегах річки Неврокопської (також називається Міська річка), притоки річки Места, що протікає в 3 км від міста.
Історія
Античність і середньовіччя
Неврокоп є спадкоємцем стародавнього міста Нікополіс ад Нестум, заснованого у 2-му столітті римським імператором Траяном, а його руїни знаходяться в 7 км на схід від Неврокопа — назва Неврокоп є турецькою формою грецької назви Нікополіс. Єпархійські нотатки згадують це місто як столицю архієпископа до XI століття. Поруч із сучасним містом Неврокоп знаходяться руїни фортеці і поселень, що датуються IX—X століттям, які вважаються безпосередніми предками сучасного міста.
За Османської імперії
Неврокоп потрапив до Османської імперії десь між 1374 і 1383 роками, коли Драма і Серрес були захоплені також. Місто вперше було включено в Османську імперію після остаточного завоювання Салоніків Османською імперією у 1430 році. Під назвою Неврокоп, селище згадується в наступному описі османця Тахрірі дефтера Малі № 525 1444 року, де воно описується як велике християнське село — центр зеамету, що складається з 131 сімей, 12 неодружених і 24 вдів, а також 2 воїнів з 4 ямаками. Таким чином, Неврокоп був найбільшим поселенням у регіоні. Потім Неврокоп розвивався надзвичайно швидко і за століття став переважно мусульманським містом. Османські податкові реєстри 1464 1465 рр. відзначають 208 християнських домогосподарств, 50 неодружених і 19 вдів і 12 мусульманських домогосподарств. Крім того, у Неврокопі зареєстровано 11 воїнів. При реєстрації від 1478 до 1479 року у Неврокоп увійшли 393 християнських домогосподарства, 31 вдів і 42 мусульманськи родини.
У 80-х або 90-х роках XV століття у Неврокопі були мечеть з великим куполом і мусульманська школа Мехмеда бея, сина Караджа паші. Мечеть Караджа Паша є єдиним османським пам'ятником в місті, що зберігся до нашого часу. У 1512 році Коджа Мустафа Паша заснував другу мечеть, лазню і другу школу.
У сімнадцятому столітті відбулося зниження темпів зростання міста. Кятіб Челебі згадує Неврокоп як місто з багатими родовищами залізної руди. Найбільш детальний опис Неврокопу в османські зробив письменник Евлія Челебі. Він описує місто як велике, красиве, з численними мечетями, 12 мінаретами, текітами для дервішів, ханами, хамамами, школами і багатьма красивими будинками, а також резиденціями численної провінційної адміністрації. Після військового походу, що відбувся у другій половині XVII століття та епідемії чуми 1699 та 1717 років, у 1723 році вже лише 86 мусульманських і 42 християнських сім'ї.
Місто Неврокоп в османськи часи був також центром культурного життя. Серед знаменитих художників, що народилися в місті — Рана Мустафа ефенді Накшбенді, який довгий час служив у Мехмеда Алі Паші. Накшбенді помер у 1832 році в рідному місті Неврокоп. Швидше за все, він збудував останню мечеть в Неврокопі, яка нагадувала будівлі, споруджені Мехмедом Алі в Кавалі в 1818—1821 роках. Більш важливию є особистість Зюхрі Ахмеда Ефенді, засновника течії «зюхріє». Він оселився в Солуні в 1751 році і був похований в текеті, яку він побудував при житті.
У XIX ст. в місті виникає метох Рильського монастиря. У 1837—1838 роках тут був священик Пахомій. Паломники з Неврокопа часто дарують монастирю готівку. У 1837 році місто отримало 9975 грошей милостині, а в 1840 році — 771 грош.
Олександр Сінве («Les Grecs de l'Empire Ottoman. Etude Statistique et Ethnographique»), за даними грецьких дослідників, написав у 1878 році, що в Неврекопі проживає 1200 греків. У 1889 році Стефан Веркович зазначив Неврокоп як місто зі 209 болгарськими, 1675 турецькими та 38 маловлашськими будинками.
У 1900 році каза Неврокопа складалась зі 123 сіл, де — 12500 тюркомовних мусульман, 26 960 болгарських мусульман, і 35 310 болгар християн, у їх числі про-грецькі волохи.
Неврокоп в епоху Відродження
У 18 столітті місто росло повільно. У 1847 році мандрівник Огюст Вікенсель бачить сотні будинків (500 у 1569 році), у яких живуть турки, болгари і кілька грецьких сімей. Відмічає 12 мінаретів, значний ринок з і кав'ярні.
У XIX столітті, поряд з сільським господарством, тваринництвом і бджільництвом в місті розвиваються ремесла. Місцеві селяни та купці перевозять і продають товари на ярмарках в Серресі, Драмі, Мелнику і селі Узунджово. З другої половини дев'ятнадцятого століття Неврокопський ярмарок проводиться щорічно в серпні, купцями з усієї Османської імперії, Австро-Угорщини, Франції та інших країн.
У 1808—1811 роках християнська громада міста побудувала невелику церкву, названу на честь архангелів Михайла і Гавриїла. У 1833—1841 рр. вони побудували велику і монументальну церкву «Успіння Богородичне», яка стала результатом реформ в імперії. У 1820 році була побудована остання мечеть в Неврокопі, про яку сьогодні свідчить лише одна стара фотографія.
Болгарське населення міста, під керівництвом болгарського муніципалітету Неврокоп, наполегливо бореться з грецьким духовенствов за незалежність церкви і нову болгарську освіту. На самому початку 1960-х років місту вдалося домогтися звільнення протосингела митрополита Георгія Странджалія від Сіліврії — борця проти болгар. У 1862 році в Неврокопі була відкрита спільна школа з першим учителем Тодором Неновим з села Райковці, а в 1867 році була відкрита школа для дівчаток. Агатангел Драмський подарував болгарам половину міської школи, але після протестів сварливих болгар і влахів болгарська школа закрилася, а Ненов — вигнаний. Проте за наполяганням єпископа Агатенгела, Неврокоп знову відкриває болгарську школу, у якій викладає Атанас Бошков. Обидва вчителі підтримуються болгарським муніципалітетом, щорічно отримують допомогу від Ніколи Тошкова.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTgwTHpRNEwxTmxZV3d0ZEc4dFRtVjJjbTlyYjNBdFJISmhiV0V0VFdWc2JtbHJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У 1865 році в місті відкрився громадський центр «Зора». У 1870 році було засновано жіноче товариство. У 1873 році було створено викладацьке товариство «Просвітництво», яке відіграло важливу роль у боротьбі болгар у Неврокопі і цілому Серському санджаку для національної освіти та культури. Позитивним впливом на культурне відродження Неврокопу є болгарські громади в містах Пловдив і Пазарджик, які підтримують його вчителями, навчальними посібниками, літературою і грошима.
Після Російсько-турецької визвольної війни і Берлінського конгресу 1878 року Неврокоп, як і вся Македонія, залишився в межах Османської імперії. Рішення великих держав про демонтаж болгарських земель не зупиняє процес національного об'єднання. У травні 1878 року Георгій Іванов і Атанас Грозданов від імені болгарської общини Неврокоп підписали меморандум з проханням про приєднання до Македонії для формування болгарської держави. За даними «Етнографії Адріанополя, Монастиря і Салоніки», опублікованої в Константинополі в 1878 році, що відображає статистику чоловічого населення, Неврокоп має 1912 домогосподарств з 3800 мусульманами, 1000 болгар і 150 волохами.
Після війни громада має 600—700 сімей і 40-50 влахів. Болгарська громада, під головуванням Димитра Ікономова, підтримує школу Рильського монастиря. Неврокопський муніципалітет хоче побудувати церкву, але стикається з опором неврокопського патріархального митрополита. Після об'єднання муніципалітет Неврокопу отримав фінансову підтримку для своїх шкіл через священика Андона Жостова, який відповідав за школу і церковну роботу в Серсько. У грецькій школі Неврокопа після 1848 р. він викладає Трасівулос.
Після тривалої та наполегливої боротьби місцевих болгар Неврокопського краю, у 1894 році було засновано Болгарська митрополія, підпорядкована Болгарському екзархату з першим митрополитом Іларіоном.
Під час Ілліден-Преображенського повстання восени 1903 року відбувалося активне повстання під керівництвом воєвод Михайла Чакова, Стояна Милчанова, Атанаса Ташоваліята і Стояна Філіпова.
На початку Балканської війни 1912 р. 53 осіб з міста були добровольцями в Македонсько-Адріанопольському корпусі.
У Болгарії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0TDBkdmRITmxSR1ZzWTJobGRrMXZiblZ0Wlc1MExtcHdaeTh5TlRCd2VDMUhiM1J6WlVSbGJHTm9aWFpOYjI1MWJXVnVkQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems1THlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRVjhsUkRBbE9UTWxSREFsUWtVbFJERWxPRFlsUkRBbFFqVmZKVVF3SlRrMEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF4SlRnM0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSXlMbXB3Wnk4eU5UQndlQzBsUkRBbE9VWWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRBbFFrRmZKVVF3SlRrekpVUXdKVUpGSlVReEpUZzJKVVF3SlVJMVh5VkVNQ1U1TkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0TnlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ01pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZtTDBocGMzUnZjbWxqWVd4ZlRYVnpaWFZ0WDNSdmQyNWZiMlpmUjI5MGMyVmZSR1ZzWTJobGRpNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RTR2x6ZEc5eWFXTmhiRjlOZFhObGRXMWZkRzkzYmw5dlpsOUhiM1J6WlY5RVpXeGphR1YyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
17 жовтня 1912 р. воєводи Георгій Занков і Костадін Бояджиєв увійшли до Неврокопа, яких урочисто привітало населення. Неврокоп був звільнений без бою під час Балканської війни 19 жовтня 1912 року. Першим мером Неврокопа після звільнення був поет Пейо Яворов, за ним пішли військово-адміністративні правителі Стоян Смолканов і Стоян Філіпов. Першим головою муніципальної комісії був обраний Христо Лазаров, якого замінив Петро Іванов 10 травня 1913 року.
Включення району в межі Болгарії призвело до масового виїзду мусульманського населення з міста і, у меншій мірі, з сіл. На їх місці оселилися болгарські біженці з району Драма і Серрес, чиї рідні місця потрапляють під владу Греції. Перепис населення 1926 року ясно показує ці зміни. У той час у Неврокопі залишилося лише 1057 турок, а болгари вже — 5882. Перепис 1934 року показує, що ця тенденція продовжується. Налічується 824 турків і 7726 болгар. Відповідно до того ж перепису, 15 000 мусульман живуть у Неврокопі.
Після звільнення міста Неврокоп від османського панування, повільний процес переселення біженців з Егейської Македонії почався в роки між балканськими війнами та Першою світовою війною, які повністю змінили зовнішній вигляд міста. Збудований прекрасний центр, архітектура якого збережена.
20 березня 1939 року була опублікована газета «Неврокопський вістник», яка відображає діяльність муніципалітету.
У 1951 році місто отримало назву на честь революційного діяча Гоце Делчева.
Спорт і туризм
У місті є міський стадіон, де «ФК Пірин» проводить свої домашні зустрічі. Є проект будівництва закритого спортивного залу біля міського стадіону. Місто Гоце Делчев має традиції в чоловічому гандболі. Бойові мистецтва представлені спортивним клубом «Ронін».
Завдяки своєму вигідному розташуванню біля підніжжя гори Пірин і теплому клімату, Гоце Делчев пропонує прекрасні умови для піших прогулянок, у місті є кілька готелів і один туристичний. Найбільший готель «Неврокоп» розташований в самому центрі міста Гоце Делчев. Організований туристичний рух представлений туристичною асоціацією «Момини двори», яка має гірський притулок «Славянка», «Попові ливади» і туристичний гуртожиток, а також і асоціацією «Ореляк»
Школи
Друга початкова школа «Гоце Делчев»
Друга початкова школа була наступником першої болгарської світської школи, що відкрилася в 1862 році. У 1951—1952 роках вона була перетворена в педагогічну школу, де багато років готували велику частку вчителів початкових класів на всій Гоце-Делчевщині. Сьогодні в ній працюють 43 викладачі, педагогічний консультант — психолог, обслуговчий персонал.
Школа «Яне Санданський»
Вища школа математики Яне Санданського є школою з більш ніж 90-річною історією. Вона є наступницею престижної Саярської педагогічної школи, яка відіграла дуже важливу роль у культурному та національному відродженні болгар Македонії. З 1920 по 1933 рр. школа є педагогічною, а потім стає середньою школою. У 1993 році школі надається статус природничо-математичної гімназії. У 2012 році школа була реконструйована за проектом «Реконструкція освітньої інфраструктури в муніципалітеті Гоце Делчева». Кошти надаються в рамках Оперативної програми «Регіональний розвиток». У школі працюють 48 викладачів, з яких 32 мають ступені професійної кваліфікації. В середній школі навчається 694 учнів 27 класів. Вони поділяються на профілі — природничо-математичний, гуманітарний, технологічний, іноземний.
НПГ «Димитар Талев»
Неврокопська професійно-технічна гімназія була заснована в 1965 році як професійно-технічна школа електротехніки, яка з роками розвилася в технікум електротехніки. Пізніше після демократичних змін 1989 року і подальшого закриття заводу, технікум був реструктуризований у сучасну професійно-технічну гімназію.
ПГ «Пейо Яворов»
Професійна гімназія механізації сільського господарства «П. К. Яворов» є наступницею сільськогосподарської школи в Гоце Делчеві, яка була відкрита в 1929 р. Протягом усієї своєї історії школа зазнала низку змін. У липні 1959 року був відкритий аграрний технікум зі спеціальностями: вирощування тютюну, виноградарство і тваринництво, яке розміщується в будівлі другої початкової школи.
Демографія
|
Політична ситуація
Мер общини Гоце Делчев — Владимир Кристев Москов (коаліція у складі 4 партій: НРСП, , БСП та ).
Релігія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZqTDBkdmRITmxYMFJsYkdOb1pYWmZRMmgxY21Ob1gwbDZOQzVxY0djdk1qVXdjSGd0UjI5MGMyVmZSR1ZzWTJobGRsOURhSFZ5WTJoZlNYbzBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Місто Гоце Делчев — це духовний центр Неврокопської єпархії Болгарського Патріархату. Місто також є штаб-квартирою обласного муфтійства Благоєвграда. Мечеть Караджа-Паша оголошена пам'яткою культури. Синагога Неврокоп неактивна.
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDA5c1pGOVFiR0Z1WlY5VWNtVmxKVEpEWDBkdmRITmxYMFJsYkdOb1pYWmZTWG96TG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxUGJHUmZVR3hoYm1WZlZISmxaU1V5UTE5SGIzUnpaVjlFWld4amFHVjJYMGw2TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Село Делчево знаходиться за 9 км від підніжжя Південного ПірИну. Щорічні культурні фестивалі та туристичні атракції приваблюють все більше шанувальників місцевої культури та традицій, а архітектурні та історичні пам'ятки приваблюють все більше іноземних туристів.
У 15 км від дороги до Санданського знаходиться село Попові Ливади, де є кілька готелів, пансіонатів і гірських притулків, розташовані серед соснових лісів.
Близько 12 км від міста є знамениті Огняновські мінеральні джерела, а над ними — архітектурні шедеври Лештену і Ковачевиці. Поруч з ними розташований Караорман — ліс, де мешкають численні види тварин. На 27 км далі, у напрямку Сатовчи, є ще один архітектурний заповідник — село Долен. Історичний музей міста відкритий з 1979 року. У місті діє громадський центр «Просвіта». 28 жовтня 1983 року в місті відкрито пам'ятник Гоце Делчеву.
Галерея
- Міськрада Гоце Делчева
- Православна церква
-
- Пам'ятка природи, дерево, якому більше 500 років
- Пам'ятник Гоце Делчеву
- Міський музей історії
Література
- Ангел Даскалов — «З минулого Неврокопа і його ближнього передмістя», опублікований в «Македонському огляді», книга 1 — 4, рік. [ 6 листопада 2018 у Wayback Machine.] VII, Софія, 1931 [ 6 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- «Дописка болгарської общини Неврокоп, 26 вересня» [ 1 березня 2019 у Wayback Machine.], опублікована у газеті «Радник». Я, ні. 31, Цариград, 21 жовтня 1863
- Даутов, Микола. Місця, пов'язані з християнством в муніципалітеті Гоце Делчев. С., 2011.
- Марков Іван. Болгарська община в Неврокопі в епоху Відродження. С., 2003.
- Омарчевський, Олександр. Болгарська екзархія та навчально-виховна робота в Неврокопській єпархії. — У: Болгарська церква протягом століть. Наукова сесія 1130 років з моменту створення Болгарської Церкви та 130 років від дня створення Болгарського екзархату. Гонка. П. Петков. S., IM, 2003, 246—255.
- Христов, Крум. Гоце Делчев. S., 1955.
Примітки
- НСИ Националният регистър на населените места
- https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-03-2024_2.txt
- https://www.nilufer.bel.tr/icerik/kardes-kentler
- (1995). The encyclopaedia of Islam VIII. Leiden: Brill. с. 9. ISBN . OCLC 312245667.
- Бошков, Ванчо (1978). Турски документи за исотијта на македонскиот народ, серия 2, том 4. Скопје: Архива на Македонија. с. 127—129. OCLC 165435293.
- Бошков, Ванчо (1978). Турски документи за исотијта на македонскиот народ, серия 2, том 4. Скопје: Архива на Македонија. с. 121. OCLC 165435293.
- (1995). The encyclopaedia of Islam VIII. Leiden: Brill. с. 10. ISBN . OCLC 312245667.
- Грозданова, Елена (2001). Турски извори за българската история. София: Главно управление на архивите при Министерския съвет. с. 203. ISBN . OCLC 663663990.
- Камбурова-Радкова, Румяна, Рильський монастир в епоху Відродження. Софія, 1972, с.
- Синвет, А. Лес Греч де-Імперський пуф: Etude statistique et etnographique, Константинополь, 1878, с.
- Verkovich, C.I. «Топографско-етнографіческій очеркъ Македоній». SNB, 1889, с. 234—235.
- Енциклопедія регіону Пірін. Том 1, Благоєвград, 1995, с.
- Снѣгаровъ, Иванъ (1937). (PDF). София: Университетска библиотека № 180. Придворна печатница. с. 41. Архів оригіналу (PDF) за 12 квітня 2018.
- Ванчев, Йорданія. «Нова болгарська освіта в Македонії під час відродження», Софія, 1982, с. 70 — 76.
- Шопов, А. З життя і становище болгар у селах, Пловдив, Т., 1893, с. 97-98.
- Енциклопедия Пирински край, том Ι. Благоевград: Редакция „Енциклопедия“. 1995. с. 227. ISBN .
- Йовков, Ілля. Створення та діяльність викладача Просвітництва в Неврокопі (1873—1876). — У: «Навчальна робота в Неврокопі / Гоце Делчев / і Неврокопський під час відродження». Софія, 1979, стор 48-55.
- Енциклопедія регіону Пірін. Том 1, Благоєвград, 1995, с. 229.
- Іванов, Йордан. Болгарський старий в Македонії, Софія, 1970, с.
- "Македонія і область Одрин. Статистика населення 1873 року «Македонський науковий інститут», Софія, 1995, с. 124—125.
- Кирило-Патріарх Болгарський. Болгарський екзархат в Едірне та Македонії після визвольної війни 1877—1878 рр .. Том перший, книга перша, с.
- . Архів оригіналу за 8 вересня 2012. Процитовано 1 березня 2019.
- «Македонсько-Адріанопольський корпус 1912—1913», Головний архів, 2006, с.865.
- Узунов, Кр., Начев, Генчо. Забута війна 1912—1913 рр., «Вітамін Арт», С., 2013, с.
- Генов, Георгій. Егейська Македонія, 1908—1916, Торонто, 2006, с
- Ніколов, Н., Средьков, Р. — «Війна за національне звільнення і об'єднання 1912—1913 рр.», Софія, 1989 р., Військове видання (Інститут військової історії при Генеральному штабі БНА, Збірник доповідей і наукових доповідей, виступив на сесії 75-а річниця Балканської війни 14-15 квітня 1988, Самоков, Розлог), Софія, 1989, Військове видання, с.
- Стян Райчевський — «Болгарські мусульмани». Sofia 2004, p.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 7 березня 2016. Процитовано 1 березня 2019.
- . Архів оригіналу за 10 листопада 2012. Процитовано 1 березня 2019.
-
{{}}
: Порожнє посилання на джерело ()
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Гоце Делчев (місто) |
- www.gotsedelchev.bg — офіційний сайт «Гоце Делчев».
- Неврокоп та Нікополіс ад Нестум. [ 28 вересня 2021 у Wayback Machine.] - У: Василь Канчов, «Вибрані твори», Том I, Софія 1970, с. 233—260. [ 28 вересня 2021 у Wayback Machine.]
- Ангел Іванов з села Мусомішта — «Невідомий вчитель», опублікований в «Новини», номер 61 — 65, Цариград, 1895 [ 21 вересня 2018 у Wayback Machine.]
- «Список осіб, родом з Сергія та Драм, що проживають у Софії» [ 26 липня 2018 у Wayback Machine.], Софія, 1903
- Громада Гоце Делчев [ 4 жовтня 2008 у Wayback Machine.]
- Снимки от гр. Гоце Делчев [ 11 березня 2007 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з географії Болгарії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Goce Delchev bolg Goce Delchev misto administrativnij centr obshini Goce Delchev u Blagoyevgradskij oblasti Bolgariya Naselennya stanovit 21 047 osib d d 1 Goce Delchev bolg Goce Delchev Centr mistaCentr mistaKrayina BolgariyaOblast Blagoyevgradska oblast Obshina Goce Delchev Kmet Vladimir Moskov Kod EKATTE 17395 i BLG11 00Poshtovij indeks 290041 34 25 pn sh 23 43 44 sh d 41 573684000028 pn sh 23 72907700002777887 sh d 41 573684000028 23 72907700002777887Visota 540Plosha 13 625 km Naselennya 20 049 osib 15 bereznya 2024 2 21 713 osib 15 bereznya 2024 2 Mista pobratimi Nilyufer 2012 3 Telefonnij kod 421 0751gotsedelchev bg Roztashuvannya Goce DelchevGoce Delchev Bolgariya Mapa Goce Delchev u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Goce Delchev znachennya Cya stattya pro misto Pro obshinu div Goce Delchev gromada Misto roztashovane za 105 km vid oblasnogo centru Blagoyevgrada j za 203 km vid stolici mista Sofiya Do 1951 roku misto malo nazvu Nevrokop grec Neyrokopi Svoyu suchasnu nazvu misto otrimalo na chest bolgarskogo revolyucionera Goce Delcheva GeografiyaGoce Delchev roztashovanij u pivdenno shidnomu peredgir yi Serednogo Pirinu u dolini Goce Delchev Misto roztashovane priblizno za 200 km vid stolici Sofiyi i za 97 km vid mista Blagoyevgrad Centr mista v 545 m nad rivnem morya Dolina Goce Delcheva harakterizuyetsya kontinentalno seredzemnomorskim klimatom Vipadannya opadiv vidbuvayetsya perevazhno za rahunok doshiv rannoyu vesnoyu i piznoyu osinnyu z yaskravo virazhenim maksimumom u listopadi grudni vlitku zharko vzimku ridkisni morozi Misto roztashovane na oboh beregah richki Nevrokopskoyi takozh nazivayetsya Miska richka pritoki richki Mesta sho protikaye v 3 km vid mista IstoriyaAntichnist i serednovichchya Nevrokop ye spadkoyemcem starodavnogo mista Nikopolis ad Nestum zasnovanogo u 2 mu stolitti rimskim imperatorom Trayanom a jogo ruyini znahodyatsya v 7 km na shid vid Nevrokopa nazva Nevrokop ye tureckoyu formoyu greckoyi nazvi Nikopolis Yeparhijski notatki zgaduyut ce misto yak stolicyu arhiyepiskopa do XI stolittya Poruch iz suchasnim mistom Nevrokop znahodyatsya ruyini forteci i poselen sho datuyutsya IX X stolittyam yaki vvazhayutsya bezposerednimi predkami suchasnogo mista Za Osmanskoyi imperiyi Nevrokop potrapiv do Osmanskoyi imperiyi des mizh 1374 i 1383 rokami koli Drama i Serres buli zahopleni takozh Misto vpershe bulo vklyucheno v Osmansku imperiyu pislya ostatochnogo zavoyuvannya Salonikiv Osmanskoyu imperiyeyu u 1430 roci Pid nazvoyu Nevrokop selishe zgaduyetsya v nastupnomu opisi osmancya Tahriri deftera Mali 525 1444 roku de vono opisuyetsya yak velike hristiyanske selo centr zeametu sho skladayetsya z 131 simej 12 neodruzhenih i 24 vdiv a takozh 2 voyiniv z 4 yamakami Takim chinom Nevrokop buv najbilshim poselennyam u regioni Potim Nevrokop rozvivavsya nadzvichajno shvidko i za stolittya stav perevazhno musulmanskim mistom Osmanski podatkovi reyestri 1464 1465 rr vidznachayut 208 hristiyanskih domogospodarstv 50 neodruzhenih i 19 vdiv i 12 musulmanskih domogospodarstv Krim togo u Nevrokopi zareyestrovano 11 voyiniv Pri reyestraciyi vid 1478 do 1479 roku u Nevrokop uvijshli 393 hristiyanskih domogospodarstva 31 vdiv i 42 musulmanski rodini U 80 h abo 90 h rokah XV stolittya u Nevrokopi buli mechet z velikim kupolom i musulmanska shkola Mehmeda beya sina Karadzha pashi Mechet Karadzha Pasha ye yedinim osmanskim pam yatnikom v misti sho zberigsya do nashogo chasu U 1512 roci Kodzha Mustafa Pasha zasnuvav drugu mechet laznyu i drugu shkolu U simnadcyatomu stolitti vidbulosya znizhennya tempiv zrostannya mista Kyatib Chelebi zgaduye Nevrokop yak misto z bagatimi rodovishami zaliznoyi rudi Najbilsh detalnij opis Nevrokopu v osmanski zrobiv pismennik Evliya Chelebi Vin opisuye misto yak velike krasive z chislennimi mechetyami 12 minaretami tekitami dlya dervishiv hanami hamamami shkolami i bagatma krasivimi budinkami a takozh rezidenciyami chislennoyi provincijnoyi administraciyi Pislya vijskovogo pohodu sho vidbuvsya u drugij polovini XVII stolittya ta epidemiyi chumi 1699 ta 1717 rokiv u 1723 roci vzhe lishe 86 musulmanskih i 42 hristiyanskih sim yi Misto Nevrokop v osmanski chasi buv takozh centrom kulturnogo zhittya Sered znamenitih hudozhnikiv sho narodilisya v misti Rana Mustafa efendi Nakshbendi yakij dovgij chas sluzhiv u Mehmeda Ali Pashi Nakshbendi pomer u 1832 roci v ridnomu misti Nevrokop Shvidshe za vse vin zbuduvav ostannyu mechet v Nevrokopi yaka nagaduvala budivli sporudzheni Mehmedom Ali v Kavali v 1818 1821 rokah Bilsh vazhliviyu ye osobistist Zyuhri Ahmeda Efendi zasnovnika techiyi zyuhriye Vin oselivsya v Soluni v 1751 roci i buv pohovanij v teketi yaku vin pobuduvav pri zhitti U XIX st v misti vinikaye metoh Rilskogo monastirya U 1837 1838 rokah tut buv svyashenik Pahomij Palomniki z Nevrokopa chasto daruyut monastiryu gotivku U 1837 roci misto otrimalo 9975 groshej milostini a v 1840 roci 771 grosh Oleksandr Sinve Les Grecs de l Empire Ottoman Etude Statistique et Ethnographique za danimi greckih doslidnikiv napisav u 1878 roci sho v Nevrekopi prozhivaye 1200 grekiv U 1889 roci Stefan Verkovich zaznachiv Nevrokop yak misto zi 209 bolgarskimi 1675 tureckimi ta 38 malovlashskimi budinkami U 1900 roci kaza Nevrokopa skladalas zi 123 sil de 12500 tyurkomovnih musulman 26 960 bolgarskih musulman i 35 310 bolgar hristiyan u yih chisli pro grecki volohi Nevrokop v epohu Vidrodzhennya U 18 stolitti misto roslo povilno U 1847 roci mandrivnik Ogyust Vikensel bachit sotni budinkiv 500 u 1569 roci u yakih zhivut turki bolgari i kilka greckih simej Vidmichaye 12 minaretiv znachnij rinok z i kav yarni U XIX stolitti poryad z silskim gospodarstvom tvarinnictvom i bdzhilnictvom v misti rozvivayutsya remesla Miscevi selyani ta kupci perevozyat i prodayut tovari na yarmarkah v Serresi Drami Melniku i seli Uzundzhovo Z drugoyi polovini dev yatnadcyatogo stolittya Nevrokopskij yarmarok provoditsya shorichno v serpni kupcyami z usiyeyi Osmanskoyi imperiyi Avstro Ugorshini Franciyi ta inshih krayin U 1808 1811 rokah hristiyanska gromada mista pobuduvala neveliku cerkvu nazvanu na chest arhangeliv Mihajla i Gavriyila U 1833 1841 rr voni pobuduvali veliku i monumentalnu cerkvu Uspinnya Bogorodichne yaka stala rezultatom reform v imperiyi U 1820 roci bula pobudovana ostannya mechet v Nevrokopi pro yaku sogodni svidchit lishe odna stara fotografiya Bolgarske naselennya mista pid kerivnictvom bolgarskogo municipalitetu Nevrokop napoleglivo boretsya z greckim duhovenstvov za nezalezhnist cerkvi i novu bolgarsku osvitu Na samomu pochatku 1960 h rokiv mistu vdalosya domogtisya zvilnennya protosingela mitropolita Georgiya Strandzhaliya vid Silivriyi borcya proti bolgar U 1862 roci v Nevrokopi bula vidkrita spilna shkola z pershim uchitelem Todorom Nenovim z sela Rajkovci a v 1867 roci bula vidkrita shkola dlya divchatok Agatangel Dramskij podaruvav bolgaram polovinu miskoyi shkoli ale pislya protestiv svarlivih bolgar i vlahiv bolgarska shkola zakrilasya a Nenov vignanij Prote za napolyagannyam yepiskopa Agatengela Nevrokop znovu vidkrivaye bolgarsku shkolu u yakij vikladaye Atanas Boshkov Obidva vchiteli pidtrimuyutsya bolgarskim municipalitetom shorichno otrimuyut dopomogu vid Nikoli Toshkova Pechatka kompaniyi z napisom Sersko Melnichko Dramsko Nevrokopske tovaristvo vchiteliv U 1865 roci v misti vidkrivsya gromadskij centr Zora U 1870 roci bulo zasnovano zhinoche tovaristvo U 1873 roci bulo stvoreno vikladacke tovaristvo Prosvitnictvo yake vidigralo vazhlivu rol u borotbi bolgar u Nevrokopi i cilomu Serskomu sandzhaku dlya nacionalnoyi osviti ta kulturi Pozitivnim vplivom na kulturne vidrodzhennya Nevrokopu ye bolgarski gromadi v mistah Plovdiv i Pazardzhik yaki pidtrimuyut jogo vchitelyami navchalnimi posibnikami literaturoyu i groshima Pislya Rosijsko tureckoyi vizvolnoyi vijni i Berlinskogo kongresu 1878 roku Nevrokop yak i vsya Makedoniya zalishivsya v mezhah Osmanskoyi imperiyi Rishennya velikih derzhav pro demontazh bolgarskih zemel ne zupinyaye proces nacionalnogo ob yednannya U travni 1878 roku Georgij Ivanov i Atanas Grozdanov vid imeni bolgarskoyi obshini Nevrokop pidpisali memorandum z prohannyam pro priyednannya do Makedoniyi dlya formuvannya bolgarskoyi derzhavi Za danimi Etnografiyi Adrianopolya Monastirya i Saloniki opublikovanoyi v Konstantinopoli v 1878 roci sho vidobrazhaye statistiku cholovichogo naselennya Nevrokop maye 1912 domogospodarstv z 3800 musulmanami 1000 bolgar i 150 volohami Pislya vijni gromada maye 600 700 simej i 40 50 vlahiv Bolgarska gromada pid golovuvannyam Dimitra Ikonomova pidtrimuye shkolu Rilskogo monastirya Nevrokopskij municipalitet hoche pobuduvati cerkvu ale stikayetsya z oporom nevrokopskogo patriarhalnogo mitropolita Pislya ob yednannya municipalitet Nevrokopu otrimav finansovu pidtrimku dlya svoyih shkil cherez svyashenika Andona Zhostova yakij vidpovidav za shkolu i cerkovnu robotu v Sersko U greckij shkoli Nevrokopa pislya 1848 r vin vikladaye Trasivulos Pislya trivaloyi ta napoleglivoyi borotbi miscevih bolgar Nevrokopskogo krayu u 1894 roci bulo zasnovano Bolgarska mitropoliya pidporyadkovana Bolgarskomu ekzarhatu z pershim mitropolitom Ilarionom Pid chas Illiden Preobrazhenskogo povstannya voseni 1903 roku vidbuvalosya aktivne povstannya pid kerivnictvom voyevod Mihajla Chakova Stoyana Milchanova Atanasa Tashovaliyata i Stoyana Filipova Na pochatku Balkanskoyi vijni 1912 r 53 osib z mista buli dobrovolcyami v Makedonsko Adrianopolskomu korpusi U Bolgariyi Pam yatnik Goce Delchevu Park Goce Delchev Istorichnij muzej 17 zhovtnya 1912 r voyevodi Georgij Zankov i Kostadin Boyadzhiyev uvijshli do Nevrokopa yakih urochisto privitalo naselennya Nevrokop buv zvilnenij bez boyu pid chas Balkanskoyi vijni 19 zhovtnya 1912 roku Pershim merom Nevrokopa pislya zvilnennya buv poet Pejo Yavorov za nim pishli vijskovo administrativni praviteli Stoyan Smolkanov i Stoyan Filipov Pershim golovoyu municipalnoyi komisiyi buv obranij Hristo Lazarov yakogo zaminiv Petro Ivanov 10 travnya 1913 roku Vklyuchennya rajonu v mezhi Bolgariyi prizvelo do masovogo viyizdu musulmanskogo naselennya z mista i u menshij miri z sil Na yih misci oselilisya bolgarski bizhenci z rajonu Drama i Serres chiyi ridni miscya potraplyayut pid vladu Greciyi Perepis naselennya 1926 roku yasno pokazuye ci zmini U toj chas u Nevrokopi zalishilosya lishe 1057 turok a bolgari vzhe 5882 Perepis 1934 roku pokazuye sho cya tendenciya prodovzhuyetsya Nalichuyetsya 824 turkiv i 7726 bolgar Vidpovidno do togo zh perepisu 15 000 musulman zhivut u Nevrokopi Pislya zvilnennya mista Nevrokop vid osmanskogo panuvannya povilnij proces pereselennya bizhenciv z Egejskoyi Makedoniyi pochavsya v roki mizh balkanskimi vijnami ta Pershoyu svitovoyu vijnoyu yaki povnistyu zminili zovnishnij viglyad mista Zbudovanij prekrasnij centr arhitektura yakogo zberezhena 20 bereznya 1939 roku bula opublikovana gazeta Nevrokopskij vistnik yaka vidobrazhaye diyalnist municipalitetu U 1951 roci misto otrimalo nazvu na chest revolyucijnogo diyacha Goce Delcheva Sport i turizm U misti ye miskij stadion de FK Pirin provodit svoyi domashni zustrichi Ye proekt budivnictva zakritogo sportivnogo zalu bilya miskogo stadionu Misto Goce Delchev maye tradiciyi v cholovichomu gandboli Bojovi mistectva predstavleni sportivnim klubom Ronin Zavdyaki svoyemu vigidnomu roztashuvannyu bilya pidnizhzhya gori Pirin i teplomu klimatu Goce Delchev proponuye prekrasni umovi dlya pishih progulyanok u misti ye kilka goteliv i odin turistichnij Najbilshij gotel Nevrokop roztashovanij v samomu centri mista Goce Delchev Organizovanij turistichnij ruh predstavlenij turistichnoyu asociaciyeyu Momini dvori yaka maye girskij pritulok Slavyanka Popovi livadi i turistichnij gurtozhitok a takozh i asociaciyeyu Orelyak ShkoliDruga pochatkova shkola Goce Delchev Druga pochatkova shkola bula nastupnikom pershoyi bolgarskoyi svitskoyi shkoli sho vidkrilasya v 1862 roci U 1951 1952 rokah vona bula peretvorena v pedagogichnu shkolu de bagato rokiv gotuvali veliku chastku vchiteliv pochatkovih klasiv na vsij Goce Delchevshini Sogodni v nij pracyuyut 43 vikladachi pedagogichnij konsultant psiholog obslugovchij personal Shkola Yane Sandanskij Visha shkola matematiki Yane Sandanskogo ye shkoloyu z bilsh nizh 90 richnoyu istoriyeyu Vona ye nastupniceyu prestizhnoyi Sayarskoyi pedagogichnoyi shkoli yaka vidigrala duzhe vazhlivu rol u kulturnomu ta nacionalnomu vidrodzhenni bolgar Makedoniyi Z 1920 po 1933 rr shkola ye pedagogichnoyu a potim staye serednoyu shkoloyu U 1993 roci shkoli nadayetsya status prirodnicho matematichnoyi gimnaziyi U 2012 roci shkola bula rekonstrujovana za proektom Rekonstrukciya osvitnoyi infrastrukturi v municipaliteti Goce Delcheva Koshti nadayutsya v ramkah Operativnoyi programi Regionalnij rozvitok U shkoli pracyuyut 48 vikladachiv z yakih 32 mayut stupeni profesijnoyi kvalifikaciyi V serednij shkoli navchayetsya 694 uchniv 27 klasiv Voni podilyayutsya na profili prirodnicho matematichnij gumanitarnij tehnologichnij inozemnij NPG Dimitar Talev Nevrokopska profesijno tehnichna gimnaziya bula zasnovana v 1965 roci yak profesijno tehnichna shkola elektrotehniki yaka z rokami rozvilasya v tehnikum elektrotehniki Piznishe pislya demokratichnih zmin 1989 roku i podalshogo zakrittya zavodu tehnikum buv restrukturizovanij u suchasnu profesijno tehnichnu gimnaziyu PG Pejo Yavorov Profesijna gimnaziya mehanizaciyi silskogo gospodarstva P K Yavorov ye nastupniceyu silskogospodarskoyi shkoli v Goce Delchevi yaka bula vidkrita v 1929 r Protyagom usiyeyi svoyeyi istoriyi shkola zaznala nizku zmin U lipni 1959 roku buv vidkritij agrarnij tehnikum zi specialnostyami viroshuvannya tyutyunu vinogradarstvo i tvarinnictvo yake rozmishuyetsya v budivli drugoyi pochatkovoyi shkoli DemografiyaRik Naselennya 1985 19 699 1992 20 454 2000 20 110 2005 20 198 2010 19 918Politichna situaciyaMer obshini Goce Delchev Vladimir Kristev Moskov koaliciya u skladi 4 partij NRSP BSP ta ReligiyaPark z sobornim hramom Misto Goce Delchev ce duhovnij centr Nevrokopskoyi yeparhiyi Bolgarskogo Patriarhatu Misto takozh ye shtab kvartiroyu oblasnogo muftijstva Blagoyevgrada Mechet Karadzha Pasha ogoloshena pam yatkoyu kulturi Sinagoga Nevrokop neaktivna Pam yatkiDub Goce Delcheva vidomij yak Bej chinar yakomu blizko 500 rokiv Selo Delchevo znahoditsya za 9 km vid pidnizhzhya Pivdennogo PirInu Shorichni kulturni festivali ta turistichni atrakciyi privablyuyut vse bilshe shanuvalnikiv miscevoyi kulturi ta tradicij a arhitekturni ta istorichni pam yatki privablyuyut vse bilshe inozemnih turistiv U 15 km vid dorogi do Sandanskogo znahoditsya selo Popovi Livadi de ye kilka goteliv pansionativ i girskih pritulkiv roztashovani sered sosnovih lisiv Blizko 12 km vid mista ye znameniti Ognyanovski mineralni dzherela a nad nimi arhitekturni shedevri Leshtenu i Kovachevici Poruch z nimi roztashovanij Karaorman lis de meshkayut chislenni vidi tvarin Na 27 km dali u napryamku Satovchi ye she odin arhitekturnij zapovidnik selo Dolen Istorichnij muzej mista vidkritij z 1979 roku U misti diye gromadskij centr Prosvita 28 zhovtnya 1983 roku v misti vidkrito pam yatnik Goce Delchevu GalereyaMiskrada Goce Delcheva Pravoslavna cerkva Pam yatka prirodi derevo yakomu bilshe 500 rokiv Pam yatnik Goce Delchevu Miskij muzej istoriyiLiteraturaAngel Daskalov Z minulogo Nevrokopa i jogo blizhnogo peredmistya opublikovanij v Makedonskomu oglyadi kniga 1 4 rik 6 listopada 2018 u Wayback Machine VII Sofiya 1931 6 listopada 2018 u Wayback Machine Dopiska bolgarskoyi obshini Nevrokop 26 veresnya 1 bereznya 2019 u Wayback Machine opublikovana u gazeti Radnik Ya ni 31 Carigrad 21 zhovtnya 1863 Dautov Mikola Miscya pov yazani z hristiyanstvom v municipaliteti Goce Delchev S 2011 Markov Ivan Bolgarska obshina v Nevrokopi v epohu Vidrodzhennya S 2003 Omarchevskij Oleksandr Bolgarska ekzarhiya ta navchalno vihovna robota v Nevrokopskij yeparhiyi U Bolgarska cerkva protyagom stolit Naukova sesiya 1130 rokiv z momentu stvorennya Bolgarskoyi Cerkvi ta 130 rokiv vid dnya stvorennya Bolgarskogo ekzarhatu Gonka P Petkov S IM 2003 246 255 Hristov Krum Goce Delchev S 1955 PrimitkiNSI Nacionalniyat registr na naselenite mesta d Track Q3658617 https www grao bg tna t41nm 15 03 2024 2 txt https www nilufer bel tr icerik kardes kentler 1995 The encyclopaedia of Islam VIII Leiden Brill s 9 ISBN 900 4098 34 8 OCLC 312245667 Boshkov Vancho 1978 Turski dokumenti za isotiјta na makedonskiot narod seriya 2 tom 4 Skopјe Arhiva na Makedoniјa s 127 129 OCLC 165435293 Boshkov Vancho 1978 Turski dokumenti za isotiјta na makedonskiot narod seriya 2 tom 4 Skopјe Arhiva na Makedoniјa s 121 OCLC 165435293 1995 The encyclopaedia of Islam VIII Leiden Brill s 10 ISBN 900 4098 34 8 OCLC 312245667 Grozdanova Elena 2001 Turski izvori za blgarskata istoriya Sofiya Glavno upravlenie na arhivite pri Ministerskiya svet s 203 ISBN 954 9800 14 8 OCLC 663663990 Kamburova Radkova Rumyana Rilskij monastir v epohu Vidrodzhennya Sofiya 1972 s Sinvet A Les Grech de Imperskij puf Etude statistique et etnographique Konstantinopol 1878 s Verkovich C I Topografsko etnograficheskij ocherk Makedonij SNB 1889 s 234 235 Enciklopediya regionu Pirin Tom 1 Blagoyevgrad 1995 s Snѣgarov Ivan 1937 PDF Sofiya Universitetska biblioteka 180 Pridvorna pechatnica s 41 Arhiv originalu PDF za 12 kvitnya 2018 Vanchev Jordaniya Nova bolgarska osvita v Makedoniyi pid chas vidrodzhennya Sofiya 1982 s 70 76 Shopov A Z zhittya i stanovishe bolgar u selah Plovdiv T 1893 s 97 98 Enciklopediya Pirinski kraj tom I Blagoevgrad Redakciya Enciklopediya 1995 s 227 ISBN 954 90006 1 3 Jovkov Illya Stvorennya ta diyalnist vikladacha Prosvitnictva v Nevrokopi 1873 1876 U Navchalna robota v Nevrokopi Goce Delchev i Nevrokopskij pid chas vidrodzhennya Sofiya 1979 stor 48 55 Enciklopediya regionu Pirin Tom 1 Blagoyevgrad 1995 s 229 Ivanov Jordan Bolgarskij starij v Makedoniyi Sofiya 1970 s Makedoniya i oblast Odrin Statistika naselennya 1873 roku Makedonskij naukovij institut Sofiya 1995 s 124 125 Kirilo Patriarh Bolgarskij Bolgarskij ekzarhat v Edirne ta Makedoniyi pislya vizvolnoyi vijni 1877 1878 rr Tom pershij kniga persha s Arhiv originalu za 8 veresnya 2012 Procitovano 1 bereznya 2019 Makedonsko Adrianopolskij korpus 1912 1913 Golovnij arhiv 2006 s 865 Uzunov Kr Nachev Gencho Zabuta vijna 1912 1913 rr Vitamin Art S 2013 s Genov Georgij Egejska Makedoniya 1908 1916 Toronto 2006 s Nikolov N Sredkov R Vijna za nacionalne zvilnennya i ob yednannya 1912 1913 rr Sofiya 1989 r Vijskove vidannya Institut vijskovoyi istoriyi pri Generalnomu shtabi BNA Zbirnik dopovidej i naukovih dopovidej vistupiv na sesiyi 75 a richnicya Balkanskoyi vijni 14 15 kvitnya 1988 Samokov Rozlog Sofiya 1989 Vijskove vidannya s Styan Rajchevskij Bolgarski musulmani Sofia 2004 p PDF Arhiv originalu PDF za 7 bereznya 2016 Procitovano 1 bereznya 2019 Arhiv originalu za 10 listopada 2012 Procitovano 1 bereznya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Porozhnye posilannya na dzherelo dovidka PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Goce Delchev misto www gotsedelchev bg oficijnij sajt Goce Delchev Nevrokop ta Nikopolis ad Nestum 28 veresnya 2021 u Wayback Machine U Vasil Kanchov Vibrani tvori Tom I Sofiya 1970 s 233 260 28 veresnya 2021 u Wayback Machine Angel Ivanov z sela Musomishta Nevidomij vchitel opublikovanij v Novini nomer 61 65 Carigrad 1895 21 veresnya 2018 u Wayback Machine Spisok osib rodom z Sergiya ta Dram sho prozhivayut u Sofiyi 26 lipnya 2018 u Wayback Machine Sofiya 1903 Gromada Goce Delchev 4 zhovtnya 2008 u Wayback Machine Snimki ot gr Goce Delchev 11 bereznya 2007 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya z geografiyi Bolgariyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi