Багатоніжки | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() ![]() | ||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||
| ||||||||||||
Посилання | ||||||||||||
|
Багатоні́жки (Myriapoda) — надклас наземних трахейнодишних членистоногих тварин, які характеризуються нетагматизованим, гомономно сегментованим тілом. Лише передні членики тіла зливаються в головну капсулу — . Кожен членик тіла несе пару або дві пари кінцівок.
У вивчення багатоніжок вагомий внесок зробив В. С. Муралевич.
Голова
Складається з акрона. У Симфіл голова вкрита справжньою головною капсулою, яка подібна до такої ж у комах. На голові містяться також очі: у Губоногих вони прості або складні; у Двопарноногих — представлені скупченням простих вічок; у Пауропод та Симфіл — взагалі відсутні. Перша пара тулубних кінцівок у Губоногих перетворилися на ногощелепи із серпоподібним кігтем, який містить отруйну залозу, в інших утворюються мандибули, а у Пауропод — ще й одна пара мандибул. Вусики прості або розгалужені (у Пауропод).
Тіло
Тулуб гомономний, складається з різної кількості члеників, причому у більшості видів немає сталого їх числа. На кожному сегменті міститься пара кінцівок, у Двопарноногих — по дві пари, а у Пауропод 1—4 членики позбавлені ніг.
Нервова система
Типової для членистоногих будови: вона складається з головного мозку, навкологлоткових комісур, підглоткового ганглія та черевного нервового ланцюжка. У Двопарноногих подвоєні нервові ганглії черевного нервового ланцюжка в усіх сегментах, починаючи з V, а у Симфіл черевний ланцюжок має завжди 12 гангліїв.
Кровоносна система
Кровоносна система добре розвинена у Губоногих, а у Пауропод взагалі відсутня. Серце, у вигляді довгої трубки, що лежить над кишечником уздовж тулуба. На задньому кінці воно сліпо замкнене. Серце поділене на камери, кожна з яких має два бічні отвори (остії). Спереду серце продовжується в головну аорту. По боках від аорти відходить артеріальне кільце, що огинає кишку і впадає в черевну судину (відсутня у Двопарноногих). Крім остій, що ведуть до навколосерцевої сумки, від кожної камери відходять по дві бічні артерії. У Симфіл кровоносна система дуже редукована.
Кров впадає в лакуни порожнини тіла, з яких знову повертається в навколосерцеву сумку, звідки через остії потрапляє до серця. По серцевій судині кров рухається від заднього кінця до переднього, а по черевній — у зворотному напрямку.
Травна система
Для травної системи характерна наявність слинних залоз та відсутність у середній кишці печінкової, або травної залози.
Видільна система
Органи виділення представлені однією парою мальпігієвих судин. У деяких Губоногих та Симфіл зберігається одна-дві пари максилярних залоз, як у Ракоподібних.
Дихальна система
Органи дихання представлені трахеями — тоненькими розгалуженими трубочками ектодермального походження, що виникають як глибокі занурення покривів. Вони відкриваються назовні парними отворами — дихальцями, або стигмами, а кінцеві гілки обплітають усі внутрішні органи, транспортуючи до них кисень.
Статева система
Багатоніжки — роздільностатеві тварини. Запліднення в них сперматофорне або внутрішнє. Яйця здебільшого багаті на жовток, дробіння поверхневе. Розвиток анаморфний.
Спосіб життя
Усі багатоніжки ведуть прихований спосіб життя: вдень вони ховаються в ґрунті, під камінням, поваленими стовбурами дерев, опалим листям. Ці тварини уникають прямих сонячних променів і сухого повітря, тому покидають укриття лиш вночі або вдень після сильного дощу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlExTDAxNWNtbGhjRzlrWVY5d2FIbHNiMmRsYm5rdWMzWm5Mek13TUhCNExVMTVjbWxoY0c5a1lWOXdhSGxzYjJkbGJua3VjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
У підтипі Багатоніжки виділяють 4 класи:
- Губоногі (Chilopoda)
- Двопарноногі (Diplopoda)
- Пауроподи (Pauropoda)
- Симфіли (Symphyla)
Література
- Щербак, Г. Й.; Царичкова, Д. Б.; Вервес, Ю. Г. (1996), Зоологія безхребетних: Підручник у 3 кн. Кн. 2 (PDF), К.: Либідь, с. 320, ISBN , архів оригіналу (PDF) за 3 грудня 2013, процитовано 6 грудня 2013
Джерела
- Жизнь животных. Том 3. Членистоногие: трилобиты, хелицеровые, трахейнодышащие. Онихофоры / под редакцией М. С. Гилярова, Ф. Н. Правдина, гл. ред. В. Е. Соколов. — 2-е изд, перераб. — М.: Просвещение, 1984. — стор. 111 — (рос.)
![]() | Це незавершена стаття про багатоніжок. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bagatonizhki Biologichna klasifikaciya Domen Eukarioti Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Tip Chlenistonogi Arthropoda Pidtip Trahejnodishni Tracheata Nadklas Bagatonizhki Myriapoda Latreille 1802 Klasi Simfili Symphyla Pauropodi Pauropoda Dvoparnonogi Diplopoda Gubonogi Chilopoda Posilannya Vikishovishe Myriapoda Vikividi Myriapoda EOL 2631567 ITIS 563885 NCBI 61985 Fossilworks 291092 Bagatoni zhki Myriapoda nadklas nazemnih trahejnodishnih chlenistonogih tvarin yaki harakterizuyutsya netagmatizovanim gomonomno segmentovanim tilom Lishe peredni chleniki tila zlivayutsya v golovnu kapsulu Kozhen chlenik tila nese paru abo dvi pari kincivok U vivchennya bagatonizhok vagomij vnesok zrobiv V S Muralevich MorfologiyaGolova Skladayetsya z akrona U Simfil golova vkrita spravzhnoyu golovnoyu kapsuloyu yaka podibna do takoyi zh u komah Na golovi mistyatsya takozh ochi u Gubonogih voni prosti abo skladni u Dvoparnonogih predstavleni skupchennyam prostih vichok u Pauropod ta Simfil vzagali vidsutni Persha para tulubnih kincivok u Gubonogih peretvorilisya na nogoshelepi iz serpopodibnim kigtem yakij mistit otrujnu zalozu v inshih utvoryuyutsya mandibuli a u Pauropod she j odna para mandibul Vusiki prosti abo rozgaluzheni u Pauropod Tilo Tulub gomonomnij skladayetsya z riznoyi kilkosti chlenikiv prichomu u bilshosti vidiv nemaye stalogo yih chisla Na kozhnomu segmenti mistitsya para kincivok u Dvoparnonogih po dvi pari a u Pauropod 1 4 chleniki pozbavleni nig Nervova sistema Tipovoyi dlya chlenistonogih budovi vona skladayetsya z golovnogo mozku navkologlotkovih komisur pidglotkovogo gangliya ta cherevnogo nervovogo lancyuzhka U Dvoparnonogih podvoyeni nervovi gangliyi cherevnogo nervovogo lancyuzhka v usih segmentah pochinayuchi z V a u Simfil cherevnij lancyuzhok maye zavzhdi 12 gangliyiv Krovonosna sistema Krovonosna sistema dobre rozvinena u Gubonogih a u Pauropod vzagali vidsutnya Serce u viglyadi dovgoyi trubki sho lezhit nad kishechnikom uzdovzh tuluba Na zadnomu kinci vono slipo zamknene Serce podilene na kameri kozhna z yakih maye dva bichni otvori ostiyi Speredu serce prodovzhuyetsya v golovnu aortu Po bokah vid aorti vidhodit arterialne kilce sho oginaye kishku i vpadaye v cherevnu sudinu vidsutnya u Dvoparnonogih Krim ostij sho vedut do navkolosercevoyi sumki vid kozhnoyi kameri vidhodyat po dvi bichni arteriyi U Simfil krovonosna sistema duzhe redukovana Krov vpadaye v lakuni porozhnini tila z yakih znovu povertayetsya v navkolosercevu sumku zvidki cherez ostiyi potraplyaye do sercya Po sercevij sudini krov ruhayetsya vid zadnogo kincya do perednogo a po cherevnij u zvorotnomu napryamku Travna sistema Dlya travnoyi sistemi harakterna nayavnist slinnih zaloz ta vidsutnist u serednij kishci pechinkovoyi abo travnoyi zalozi Vidilna sistema Organi vidilennya predstavleni odniyeyu paroyu malpigiyevih sudin U deyakih Gubonogih ta Simfil zberigayetsya odna dvi pari maksilyarnih zaloz yak u Rakopodibnih Dihalna sistema Organi dihannya predstavleni traheyami tonenkimi rozgaluzhenimi trubochkami ektodermalnogo pohodzhennya sho vinikayut yak gliboki zanurennya pokriviv Voni vidkrivayutsya nazovni parnimi otvorami dihalcyami abo stigmami a kincevi gilki obplitayut usi vnutrishni organi transportuyuchi do nih kisen Stateva sistema Bagatonizhki rozdilnostatevi tvarini Zaplidnennya v nih spermatoforne abo vnutrishnye Yajcya zdebilshogo bagati na zhovtok drobinnya poverhneve Rozvitok anamorfnij Sposib zhittyaUsi bagatonizhki vedut prihovanij sposib zhittya vden voni hovayutsya v grunti pid kaminnyam povalenimi stovburami derev opalim listyam Ci tvarini unikayut pryamih sonyachnih promeniv i suhogo povitrya tomu pokidayut ukrittya lish vnochi abo vden pislya silnogo doshu SistematikaFilogeniya bagatonizhok za Klyuge 2002 U pidtipi Bagatonizhki vidilyayut 4 klasi Gubonogi Chilopoda Dvoparnonogi Diplopoda Pauropodi Pauropoda Simfili Symphyla LiteraturaSherbak G J Carichkova D B Verves Yu G 1996 Zoologiya bezhrebetnih Pidruchnik u 3 kn Kn 2 PDF K Libid s 320 ISBN 5 325 00663 0 arhiv originalu PDF za 3 grudnya 2013 procitovano 6 grudnya 2013DzherelaZhizn zhivotnyh Tom 3 Chlenistonogie trilobity helicerovye trahejnodyshashie Onihofory pod redakciej M S Gilyarova F N Pravdina gl red V E Sokolov 2 e izd pererab M Prosveshenie 1984 stor 111 ros Ce nezavershena stattya pro bagatonizhok Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi