Ме́зинський націона́льний приро́дний парк — національний природний парк в Україні, в межах Новгород-Сіверського району Чернігівської області.
51°43′14″ пн. ш. 33°00′55″ сх. д. / 51.72064840002777686° пн. ш. 33.01528860002777321° сх. д.Координати: 51°43′14″ пн. ш. 33°00′55″ сх. д. / 51.72064840002777686° пн. ш. 33.01528860002777321° сх. д. | |
Країна | ![]() |
---|---|
Розташування | Чернігівська область Новгород-Сіверський район |
Найближче місто | смт Короп, с. Мезин |
Площа | 31035,2 га |
Засновано | 10 лютого 2006 р. |
Оператор | Міністерство охорони навколишнього природного середовища України, Державна служба заповідної справи |
Вебсторінка | mezinpark.com.ua |
![]() ![]() Мезинський національний природний парк (Чернігівська область) | |
Загальна площа парку становить 31035,2 га.
Історія
Мезинський національний природний парк було створено згідно з Указом Президента України від 10 лютого 2006 року № 122 на базі ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Рихлівська Дача» (789 га), ландшафтних заказників місцевого значення «Мезинська Швейцарія» (154 га), «Урочище Криничне» (7 га), «Жуків яр» (118 га), «Зміївщина» (247 га), «Свердловський» (159 га), ботанічного заказника «Дубравка» (742 га).
Площа парку становить 31035,2 га, з яких 8543,9 га надаються парку в постійне користування. У гідрологічному заказнику місцевого значення «Покошицьке» охороняються евтрофні осокові болота, що розташовані у верхів'ї річок Студинка і Гусинець. Ландшафтний заказник «Мезинська Швейцарія» знайомить з виходами крейдяних порід, а в ландшафтному заказнику «Криничне» охороняється ландшафт з виходами джерел біля берега річки Десна. Заказник «Зміївщина» було створено з метою охорони дубово-соснових лісів з березою, на території «Жукового яру» охороняються ділянки листяних лісів з дуба, ясена, сосни, липи. Заказник «Дубравка» також було створено задля охорони дубових і липово-дубових лісів віком 80—100 років. Заказник «Коропський» відображає місцезростання середньовікових культур сосен, а у заплаві — насадження тополі. У заказнику «Вишенська дача» представлені дубові і дубово-соснові ліси. У заказнику загальнодержавного значення «Рихлівська Дача» переважають непритаманні для Полісся дубові, липово-дубові, грабово-дубові ліси, з деревами віком 200—300 років.
Природні умови
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcyTHlWRU1DVTVSaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQzVxY0djdk16QXdjSGd0SlVRd0pUbEdKVVF4SlRrMkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Терени Мезинського національного природного парку належать до Новгород-Сіверського Полісся, Новгород-Сіверського фізико-географічного району та простягаються вздовж правого берега річки Десни.
Кліматичні умови території парку, як і клімат Новгород-Сіверського Полісся, більш континентальний, ніж в інших поліських областях. Зима відносно холодна та сніжна. Середня річна температура повітря становить +6 °C, січня — −7,9 °C, липня — +19,4 °C. Безморозний період триває близько 160 днів. Середня сума опадів становить 590—640 мм, більша частина яких випадає теплої пору року. Середня тривалість періоду зі стійким сніговим покривом становить 110—115 днів, середня висота снігового покриву — 21-22 см.
Поверхневі води
Землями парку протікає річка Десна із невеликими правобережними притоками — річками Студинка, Головесна, Хвостинка, струмками Восковаха, Бистриця і Ровчак.
Долина Десни багата на заплавні озера (загалом на території парку розміщено 17 озер). Особливо їх багато на ділянці між селами Курилівка та Радичів. За походженням, водойми є старицями р. Десни, що від’єдналися від річища.
Заплавні озера розташовані у заплаві Десни та приналежні, переважно до центральної та притерасної частин лівобережної заплави. Під час водопілля вода озер-стариць оновлюється. Більшість озер мають низькі, часто заболочені береги, густо зарослі кугою, осоками, рогозом та очеретом. Навесні ці озера заливаються паводковими водами і є чудовими нерестовищами для більшості риб. Заплавні озера з часом заростають та замулюються.
Найбільшими є озера: [ceb], Бабне, Старик, Широке. Крім того, в заплаві розташовані озера Криве, Десенка, Тихе, Московське, Великий та Малий Кружок, Вир, Хинене.
На лівому березі Десни навпроти села Радичів, розкинулося одне з найбільших деснянських озер — [ceb]. Його площа перевищує 40 га. Східний берег озера витягнутий вздовж соснового бору, а західний — низький, заболочений, густо порослий прибережною рослинністю. Озеро цілорічно з’єднано з Десною вузьким проточним рукавом. В останні роки на озері [ceb] влітку відбувається активна ефтрофікація (збагачення водойм біогенними елементами), замулення та «цвітіння води».
Неподалік від урочища «Пузирева гора» майже біля русла Десни на її лівому березі розташоване невеличке гарне старичне озеро — «Озеро Підкова», яке має чітку підковоподібну форму.
Болота посідають незначні площі і розташовані на півночі парку двома невеликими масивами.
Ґрунти
Основними ґрунтоутворювальними породами є лесоподібні суглинки. Переважними ґрунтами є сірі опідзолені пилувато- легкосуглинисті й супіщані та дерново-середньо-підзолисті та опідзолені чорноземи. На схилах ярів представлені ці ж ґрунти, але різного ступеня змитості. У центральній та північній частині Мезинського національного парку на схилах ярів та балок переважають дерново-підзолисті супіщані і суглинисті ґрунти, а також сірі опідзолені суглинисті ґрунти на лесоподібних суглинках. Південна та західна частини парку в заплаві Десни заболочені. Ґрунтовий покрив тут переважно представлений торфами та дерновими оглеєними і глеюватими ґрунтами. Надзаплавні тераси складені потужними пісками з дерновими слабопідзолистими та світло-сірими лісовими ґрунтами.
Флора
Однією з особливостей території парку є відсутність великих територій, зайнятих однорідною рослинністю. Лісистість території парку становить 43 %, під луками зайнято — 16 %, болотами 2 %, водами — близько 4 % території. Вододільні простори розорані і зайняті сільськогосподарськими угіддями, частка яких становить близько 35 % території парку.
Природна рослинність цієї території не зазнала значних змін внаслідок діяльності людини, вона представлена лісами, чагарниками, луками, болотами та водним і прибережно-водним типами рослинності. Переважним типом рослинності є лісовий, в якому мають більшість дубові, липово-дубові, кленово-липово-дубові ліси, в яких дуб завжди утворює перший ярус з домішками інших порід. Другий ярус створюють липа серцелиста та клен гостролистий. В лісах добре розвинуті яруси підліску та травостою.
Дубові ліси посідають значні площі в центральній частині парку на схилах ярів і балок різних експозицій ухилом від 5° до 30°, а також покривають плато на нерозораних ділянках. Серед дубових лісів переважають середньовікові та достигаючі, стиглих деревостанів збереглося мало. Для них притаманний середньобонітетний і високозімкнутий (0,7) одноярусний деревостан, утворений віковими дубами. Вони досягають 23—27 м висоти і мають стовбури 113—138 см в обхваті. Густий підлісок утворює висока (до 5 м) ліщина. В трав'яному покриві переважають, залежно від екологічних умов, яглиця звичайна, зірочник лісовий, осока волосиста, .
Липово-дубові та кленово-липово-дубові ліси, основні масиви яких зосереджені в урочищі «Дібровка», що біля села Великий Ліс, посідають вузькі міжбалкові шпилі та круті (25—35°) схили. За віком переважають середньовікові та достигаючі деревостани. Перший ярус утворений дубом з домішкою ясена. Вікові дуби досягають 23—25 м висоти з діаметром стовбурів 35—40 см. Другий ярус нижчий на 4—6 м, утворений липою серцелистою та кленом гостролистим. Густий і високий підлісок утворює ліщина. В травостої переважають яглиця звичайна та осока волосиста.
В західній частині парку, в урочищі «Рихлівська Дача», поширені похідні грабово-дубових лісів. Одноярусний і дуже густий деревостан в різних співвідношеннях утворюють граб звичайний, дуб, ясен, осика, береза повисла, липа серцелиста. Ці ліси цікаві тим, що граб звичайний тут росте на східній межі свого поширення.
На давніх порубах дубових, липово-дубових, кленово-липово-дубових лісів виникають похідні гаї, представлені осиково-березово-широколистяними лісами, які розміщені переважно в східній частині парку, та березовими лісами, що зростають у його північній частині.
Луки на теренах парку зосередженні переважно в заплаві Десни, в меншій мірі у заплавах її приток — Студинки, Хвостинки, Криски, Восковухи, заплави яких тут частіше заболочені. В межах парку заплава Десни має ширину 2—4 км і відзначається відсутністю заплавних лісів та незначною кількістю чагарників. Це свідчить про активне використання у минулому луків для сіножатей та пасовищ.
Заплавні луки представлені справжніми і болотистими луками. Серед перших переважають лисохвостові та тонкомітлицеві. Лисохвостові скупчення посідають вирівняні та плоскі гриви в прирусловій, рідше в центральній частинах заплави, а тонкомітлицеві — підвищені місця в прирусловій і центральній частинах заплави. Дані угруповання відзначаються густим (90—100 %) і високим (70—90 см) травостоєм, які нараховують у своєму складі до 30 видів. Зниження навколо старичних озер посідають болотисті луки, представлені угрупованнями бекманії звичайної та мітлиці повзучої. На схилах південних експозицій балок, місцями в плакорних умовах прияружних ділянок, трапляються ділянки суходільних луків, представлених скупченнями тонконога вузьколистого.
Болота на території парку зосереджені в заплаві Десни та її приток і не обіймають значних площ. Болотна рослинність представлена евтрофними трав'яними болотами, серед яких переважають зосередження осоки гострої та лепешняка великого. На теренах парку багато стариць та старичних озер, більша частина яких заросла частково чи цілком. В них переважають скупчення тілоріза алоєвидного та стрілолиста звичайного.
Докладне вивчення флори та фауни парку ще попереду, за попередніми даними тут відзначено зростання 220 видів судинних рослин, з них до Червоної книги України віднесено водяний горіх , сальвінію плавучу, пальчатокорінник м'ясочервоний та травневий. Два перших види охороняються також згідно з Бернською конвенцією. На території парку помічено наявність 5 водних рослинних скупчень, занесених до Зеленої книги України: ділянки глечиків жовтих, латаття білого, латаття сніжно-білого, водяного горіха, сальвінії плавучої.
На території Мезинського НПП виявлено 116 видів мохоподібних: один вид антоцеротів, 12 — печіночників і 103 види мохів (Вірченко, 2014). Бріофлора парку відрізняється від типової поліської відсутністю торфових мохів, а також видовим багатством родин поттієвих і брієвих, представники яких властиві для різних відслонень (зокрема, лесів, крейди), остепнених схилів та рудеральних місцезростань. Тут знайдено низку рідкісних мохоподібних. Так, три види (лейоколея різноборідкова, грімія беззуба, полія виводкова) виявилися новими для Українського Полісся, а ще 14 таксонів — для Лівобережного Полісся.
Фауна
У парку мешкають 204 види хордових тварин: 30 видів риб, 9 — земноводних, 3 — плазунів, 143 — птахів та 19 — ссавців. Із рідкісних видів, занесених до Червоної книги України, тут відмічено 68 видів: дозорець-імператор, вусач мускусний, джміль пахучий, кордулегастер кільчастий, махаон, стерлядь, мідянка звичайна, пугач звичайний, лелека чорний, журавель сірий, змієїд, лунь степовий, горностай, видра річкова, норка європейська та ін. Із видів, занесених до Європейського червоного списку, у парку мешкають вовк, деркач, п'явка медична, , , та ін., загалом 14 видів тварин.
На теренах парку мешкають також 42 види мисливських тварин, зокрема заєць сірий, бобер річковий, лисиця, єнотоподібний собака, гуска сіра, гуска білолоба, гуменник, крижень, шилохвіст, свищ, куріпка сіра, перепілка звичайна, лиска, курочка водяна, турухтан, коловодник лісовий, коловодник болотяний, перевізник, бекас, дупель та ін. Із видів, що підлягають особливій охороні згідно з Бернською конвенцією, на території парку відмічено мешкання 71 виду тварин: норець малий, бугай, бугайчик, шуліка чорний, канюк звичайний, чапля велика біла, рибалочка, бджолоїдка звичайна, одуд, ремез, щиглик, кумка червоночерева, ропуха зелена, квакша звичайна тощо.
Території природно-заповідного фонду у складі НПП «Мезинський»
Нерідко, оголошенню національного парку або заповідника передує створення одного або кількох об'єктів природно-заповідного фонду місцевого значення. У підсумку, великий НПП здебільшого поглинає раніше створені ПЗФ. Проте їхній статус зазвичай зберігають.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDAxbGVubHVjMnQ1YVY5T1lYUnBiMjVoYkY5T1lYUjFjbVZmVUdGeWF5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RUV1Y2ZVc1emEzbHBYMDVoZEdsdmJtRnNYMDVoZEhWeVpWOVFZWEpyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
До складу території національного природного парку «Мезинський» входять такі об'єкти ПЗФ України:
- Ландшафтний заказник загальнодержавного значення «Рихлівська Дача»
- Ландшафтний заказник місцевого значення «Жуків Яр»
- Ландшафтний заказник місцевого значення
- Лісовий заказник місцевого значення
- Ботанічний заказник місцевого значення
- Ландшафтний заказник місцевого значення
- Ландшафтний заказник місцевого значення «Свердловський»
- Ландшафтний заказник місцевого значення «Мезинська Швейцарія»
- Ботанічна пам'ятка природи місцевого значення
- Ботанічна пам'ятка природи місцевого значення
Археологічні об'єкти
На території парку розташовані близько 50 пам'яток археології. Серед них всесвітньовідома Мезинська палеолітична стоянка, вік якої нараховує майже 20 тисяч років. Село Мезин розташовано на березі Десни за 47 км від районного центру смт Короп. На теренах села у 1908 році було виявлено поселення кроманьйонців доби пізнього палеоліту — родового колективу періоду матріархату. Основне заняття його — полювання на диких тварин. Тут знайдено залишки жител, що будувалися з кісток мамутів. Надзвичайну цінність мають знахідки творів найдавнішого мистецтва — орнаментовані статуетки з бивня мамонта, фігурки тварин, меандрові браслети, цілий набір музичних інструментів з кісток тварин, розфарбованих червоною вохрою. Нині на місці стоянки діє археологічний музей. Багато пам'яток різних епох та археологічних культур збереглося у селах Бужанка, Курилівка, Свердловка, Радичів, Черешеньки.
Галерея
Примітки
Джерела
- Вірченко В. М. Мохоподібні природно-заповідних територій Українського Полісся. — Київ: ТОВ "НВП «Інтерсервіс», 2014. — 224 с.
- Панченко С. М., Андрієнко Т. Л., Гаврись Г. Г., Кузьменко Ю. В. Екологічна мережа Новгород-Сіверського Полісся. — Суми: Університетська книга, 2003. — 92 с.
- Судинні рослини Мезинського НПП / під ред. Ю. О. Карпенка ; Мезин. нац. природ. парк. — Чернігів : Десна Поліграф, 2016. — 99 с., [4] арк. іл. : табл. ; 20 см. — Бібліогр.: с. 94—99 (54 назви). — 300 пр. —
- Фіторізноманіття Українського Полісся та його охорона / Під заг. ред. Т. Л. Андрієнко. — Київ: Фітосоціоцентр, 2006. — 316 с.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Мезинський національний природний парк |
- Заповідна справа Чернігівської області на ecoport.org.ua
- Мезинський національний природний парк на сайті «Україна інкогніта» [ 19 лютого 2010 у Wayback Machine.]
- Офіційний сайт
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Me zinskij naciona lnij priro dnij park nacionalnij prirodnij park v Ukrayini v mezhah Novgorod Siverskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti Mezinskij nacionalnij prirodnij park51 43 14 pn sh 33 00 55 sh d 51 72064840002777686 pn sh 33 01528860002777321 sh d 51 72064840002777686 33 01528860002777321 Koordinati 51 43 14 pn sh 33 00 55 sh d 51 72064840002777686 pn sh 33 01528860002777321 sh d 51 72064840002777686 33 01528860002777321Krayina UkrayinaRoztashuvannya Ukrayina Chernigivska oblast Novgorod Siverskij rajonNajblizhche mistosmt Korop s MezinPlosha31035 2 gaZasnovano10 lyutogo 2006 r OperatorMinisterstvo ohoroni navkolishnogo prirodnogo seredovisha Ukrayini Derzhavna sluzhba zapovidnoyi spraviVebstorinkamezinpark com uaMezinskij nacionalnij prirodnij park Chernigivska oblast Mezinskij nacionalnij prirodnij park u Vikishovishi Zagalna plosha parku stanovit 31035 2 ga IstoriyaMezinskij nacionalnij prirodnij park bulo stvoreno zgidno z Ukazom Prezidenta Ukrayini vid 10 lyutogo 2006 roku 122 na bazi landshaftnogo zakaznika zagalnoderzhavnogo znachennya Rihlivska Dacha 789 ga landshaftnih zakaznikiv miscevogo znachennya Mezinska Shvejcariya 154 ga Urochishe Krinichne 7 ga Zhukiv yar 118 ga Zmiyivshina 247 ga Sverdlovskij 159 ga botanichnogo zakaznika Dubravka 742 ga Plosha parku stanovit 31035 2 ga z yakih 8543 9 ga nadayutsya parku v postijne koristuvannya U gidrologichnomu zakazniku miscevogo znachennya Pokoshicke ohoronyayutsya evtrofni osokovi bolota sho roztashovani u verhiv yi richok Studinka i Gusinec Landshaftnij zakaznik Mezinska Shvejcariya znajomit z vihodami krejdyanih porid a v landshaftnomu zakazniku Krinichne ohoronyayetsya landshaft z vihodami dzherel bilya berega richki Desna Zakaznik Zmiyivshina bulo stvoreno z metoyu ohoroni dubovo sosnovih lisiv z berezoyu na teritoriyi Zhukovogo yaru ohoronyayutsya dilyanki listyanih lisiv z duba yasena sosni lipi Zakaznik Dubravka takozh bulo stvoreno zadlya ohoroni dubovih i lipovo dubovih lisiv vikom 80 100 rokiv Zakaznik Koropskij vidobrazhaye miscezrostannya serednovikovih kultur sosen a u zaplavi nasadzhennya topoli U zakazniku Vishenska dacha predstavleni dubovi i dubovo sosnovi lisi U zakazniku zagalnoderzhavnogo znachennya Rihlivska Dacha perevazhayut nepritamanni dlya Polissya dubovi lipovo dubovi grabovo dubovi lisi z derevami vikom 200 300 rokiv Prirodni umovi Ozero Pidkova Tereni Mezinskogo nacionalnogo prirodnogo parku nalezhat do Novgorod Siverskogo Polissya Novgorod Siverskogo fiziko geografichnogo rajonu ta prostyagayutsya vzdovzh pravogo berega richki Desni Klimatichni umovi teritoriyi parku yak i klimat Novgorod Siverskogo Polissya bilsh kontinentalnij nizh v inshih poliskih oblastyah Zima vidnosno holodna ta snizhna Serednya richna temperatura povitrya stanovit 6 C sichnya 7 9 C lipnya 19 4 C Bezmoroznij period trivaye blizko 160 dniv Serednya suma opadiv stanovit 590 640 mm bilsha chastina yakih vipadaye teployi poru roku Serednya trivalist periodu zi stijkim snigovim pokrivom stanovit 110 115 dniv serednya visota snigovogo pokrivu 21 22 sm Poverhnevi vodi Zemlyami parku protikaye richka Desna iz nevelikimi pravoberezhnimi pritokami richkami Studinka Golovesna Hvostinka strumkami Voskovaha Bistricya i Rovchak Dolina Desni bagata na zaplavni ozera zagalom na teritoriyi parku rozmisheno 17 ozer Osoblivo yih bagato na dilyanci mizh selami Kurilivka ta Radichiv Za pohodzhennyam vodojmi ye staricyami r Desni sho vid yednalisya vid richisha Zaplavni ozera roztashovani u zaplavi Desni ta prinalezhni perevazhno do centralnoyi ta priterasnoyi chastin livoberezhnoyi zaplavi Pid chas vodopillya voda ozer staric onovlyuyetsya Bilshist ozer mayut nizki chasto zabolocheni beregi gusto zarosli kugoyu osokami rogozom ta ocheretom Navesni ci ozera zalivayutsya pavodkovimi vodami i ye chudovimi nerestovishami dlya bilshosti rib Zaplavni ozera z chasom zarostayut ta zamulyuyutsya Najbilshimi ye ozera ceb Babne Starik Shiroke Krim togo v zaplavi roztashovani ozera Krive Desenka Tihe Moskovske Velikij ta Malij Kruzhok Vir Hinene Na livomu berezi Desni navproti sela Radichiv rozkinulosya odne z najbilshih desnyanskih ozer ceb Jogo plosha perevishuye 40 ga Shidnij bereg ozera vityagnutij vzdovzh sosnovogo boru a zahidnij nizkij zabolochenij gusto poroslij priberezhnoyu roslinnistyu Ozero cilorichno z yednano z Desnoyu vuzkim protochnim rukavom V ostanni roki na ozeri ceb vlitku vidbuvayetsya aktivna eftrofikaciya zbagachennya vodojm biogennimi elementami zamulennya ta cvitinnya vodi Nepodalik vid urochisha Puzireva gora majzhe bilya rusla Desni na yiyi livomu berezi roztashovane nevelichke garne starichne ozero Ozero Pidkova yake maye chitku pidkovopodibnu formu Bolota posidayut neznachni ploshi i roztashovani na pivnochi parku dvoma nevelikimi masivami Grunti Osnovnimi gruntoutvoryuvalnimi porodami ye lesopodibni suglinki Perevazhnimi gruntami ye siri opidzoleni piluvato legkosuglinisti j supishani ta dernovo seredno pidzolisti ta opidzoleni chornozemi Na shilah yariv predstavleni ci zh grunti ale riznogo stupenya zmitosti U centralnij ta pivnichnij chastini Mezinskogo nacionalnogo parku na shilah yariv ta balok perevazhayut dernovo pidzolisti supishani i suglinisti grunti a takozh siri opidzoleni suglinisti grunti na lesopodibnih suglinkah Pivdenna ta zahidna chastini parku v zaplavi Desni zabolocheni Gruntovij pokriv tut perevazhno predstavlenij torfami ta dernovimi ogleyenimi i gleyuvatimi gruntami Nadzaplavni terasi skladeni potuzhnimi piskami z dernovimi slabopidzolistimi ta svitlo sirimi lisovimi gruntami Flora Odniyeyu z osoblivostej teritoriyi parku ye vidsutnist velikih teritorij zajnyatih odnoridnoyu roslinnistyu Lisistist teritoriyi parku stanovit 43 pid lukami zajnyato 16 bolotami 2 vodami blizko 4 teritoriyi Vododilni prostori rozorani i zajnyati silskogospodarskimi ugiddyami chastka yakih stanovit blizko 35 teritoriyi parku Prirodna roslinnist ciyeyi teritoriyi ne zaznala znachnih zmin vnaslidok diyalnosti lyudini vona predstavlena lisami chagarnikami lukami bolotami ta vodnim i priberezhno vodnim tipami roslinnosti Perevazhnim tipom roslinnosti ye lisovij v yakomu mayut bilshist dubovi lipovo dubovi klenovo lipovo dubovi lisi v yakih dub zavzhdi utvoryuye pershij yarus z domishkami inshih porid Drugij yarus stvoryuyut lipa sercelista ta klen gostrolistij V lisah dobre rozvinuti yarusi pidlisku ta travostoyu Dubovi lisi posidayut znachni ploshi v centralnij chastini parku na shilah yariv i balok riznih ekspozicij uhilom vid 5 do 30 a takozh pokrivayut plato na nerozoranih dilyankah Sered dubovih lisiv perevazhayut serednovikovi ta dostigayuchi stiglih derevostaniv zbereglosya malo Dlya nih pritamannij serednobonitetnij i visokozimknutij 0 7 odnoyarusnij derevostan utvorenij vikovimi dubami Voni dosyagayut 23 27 m visoti i mayut stovburi 113 138 sm v obhvati Gustij pidlisok utvoryuye visoka do 5 m lishina V trav yanomu pokrivi perevazhayut zalezhno vid ekologichnih umov yaglicya zvichajna zirochnik lisovij osoka volosista Lipovo dubovi ta klenovo lipovo dubovi lisi osnovni masivi yakih zoseredzheni v urochishi Dibrovka sho bilya sela Velikij Lis posidayut vuzki mizhbalkovi shpili ta kruti 25 35 shili Za vikom perevazhayut serednovikovi ta dostigayuchi derevostani Pershij yarus utvorenij dubom z domishkoyu yasena Vikovi dubi dosyagayut 23 25 m visoti z diametrom stovburiv 35 40 sm Drugij yarus nizhchij na 4 6 m utvorenij lipoyu sercelistoyu ta klenom gostrolistim Gustij i visokij pidlisok utvoryuye lishina V travostoyi perevazhayut yaglicya zvichajna ta osoka volosista V zahidnij chastini parku v urochishi Rihlivska Dacha poshireni pohidni grabovo dubovih lisiv Odnoyarusnij i duzhe gustij derevostan v riznih spivvidnoshennyah utvoryuyut grab zvichajnij dub yasen osika bereza povisla lipa sercelista Ci lisi cikavi tim sho grab zvichajnij tut roste na shidnij mezhi svogo poshirennya Na davnih porubah dubovih lipovo dubovih klenovo lipovo dubovih lisiv vinikayut pohidni gayi predstavleni osikovo berezovo shirokolistyanimi lisami yaki rozmisheni perevazhno v shidnij chastini parku ta berezovimi lisami sho zrostayut u jogo pivnichnij chastini Luki na terenah parku zoseredzhenni perevazhno v zaplavi Desni v menshij miri u zaplavah yiyi pritok Studinki Hvostinki Kriski Voskovuhi zaplavi yakih tut chastishe zabolocheni V mezhah parku zaplava Desni maye shirinu 2 4 km i vidznachayetsya vidsutnistyu zaplavnih lisiv ta neznachnoyu kilkistyu chagarnikiv Ce svidchit pro aktivne vikoristannya u minulomu lukiv dlya sinozhatej ta pasovish Zaplavni luki predstavleni spravzhnimi i bolotistimi lukami Sered pershih perevazhayut lisohvostovi ta tonkomitlicevi Lisohvostovi skupchennya posidayut virivnyani ta ploski grivi v priruslovij ridshe v centralnij chastinah zaplavi a tonkomitlicevi pidvisheni miscya v priruslovij i centralnij chastinah zaplavi Dani ugrupovannya vidznachayutsya gustim 90 100 i visokim 70 90 sm travostoyem yaki narahovuyut u svoyemu skladi do 30 vidiv Znizhennya navkolo starichnih ozer posidayut bolotisti luki predstavleni ugrupovannyami bekmaniyi zvichajnoyi ta mitlici povzuchoyi Na shilah pivdennih ekspozicij balok miscyami v plakornih umovah priyaruzhnih dilyanok traplyayutsya dilyanki suhodilnih lukiv predstavlenih skupchennyami tonkonoga vuzkolistogo Bolota na teritoriyi parku zoseredzheni v zaplavi Desni ta yiyi pritok i ne obijmayut znachnih plosh Bolotna roslinnist predstavlena evtrofnimi trav yanimi bolotami sered yakih perevazhayut zoseredzhennya osoki gostroyi ta lepeshnyaka velikogo Na terenah parku bagato staric ta starichnih ozer bilsha chastina yakih zarosla chastkovo chi cilkom V nih perevazhayut skupchennya tiloriza aloyevidnogo ta strilolista zvichajnogo Dokladne vivchennya flori ta fauni parku she poperedu za poperednimi danimi tut vidznacheno zrostannya 220 vidiv sudinnih roslin z nih do Chervonoyi knigi Ukrayini vidneseno vodyanij gorih salviniyu plavuchu palchatokorinnik m yasochervonij ta travnevij Dva pershih vidi ohoronyayutsya takozh zgidno z Bernskoyu konvenciyeyu Na teritoriyi parku pomicheno nayavnist 5 vodnih roslinnih skupchen zanesenih do Zelenoyi knigi Ukrayini dilyanki glechikiv zhovtih latattya bilogo latattya snizhno bilogo vodyanogo goriha salviniyi plavuchoyi Na teritoriyi Mezinskogo NPP viyavleno 116 vidiv mohopodibnih odin vid antocerotiv 12 pechinochnikiv i 103 vidi mohiv Virchenko 2014 Brioflora parku vidriznyayetsya vid tipovoyi poliskoyi vidsutnistyu torfovih mohiv a takozh vidovim bagatstvom rodin pottiyevih i briyevih predstavniki yakih vlastivi dlya riznih vidslonen zokrema lesiv krejdi ostepnenih shiliv ta ruderalnih miscezrostan Tut znajdeno nizku ridkisnih mohopodibnih Tak tri vidi lejokoleya riznoboridkova grimiya bezzuba poliya vivodkova viyavilisya novimi dlya Ukrayinskogo Polissya a she 14 taksoniv dlya Livoberezhnogo Polissya Fauna U parku meshkayut 204 vidi hordovih tvarin 30 vidiv rib 9 zemnovodnih 3 plazuniv 143 ptahiv ta 19 ssavciv Iz ridkisnih vidiv zanesenih do Chervonoyi knigi Ukrayini tut vidmicheno 68 vidiv dozorec imperator vusach muskusnij dzhmil pahuchij kordulegaster kilchastij mahaon sterlyad midyanka zvichajna pugach zvichajnij leleka chornij zhuravel sirij zmiyeyid lun stepovij gornostaj vidra richkova norka yevropejska ta in Iz vidiv zanesenih do Yevropejskogo chervonogo spisku u parku meshkayut vovk derkach p yavka medichna ta in zagalom 14 vidiv tvarin Na terenah parku meshkayut takozh 42 vidi mislivskih tvarin zokrema zayec sirij bober richkovij lisicya yenotopodibnij sobaka guska sira guska biloloba gumennik krizhen shilohvist svish kuripka sira perepilka zvichajna liska kurochka vodyana turuhtan kolovodnik lisovij kolovodnik bolotyanij pereviznik bekas dupel ta in Iz vidiv sho pidlyagayut osoblivij ohoroni zgidno z Bernskoyu konvenciyeyu na teritoriyi parku vidmicheno meshkannya 71 vidu tvarin norec malij bugaj bugajchik shulika chornij kanyuk zvichajnij chaplya velika bila ribalochka bdzholoyidka zvichajna odud remez shiglik kumka chervonochereva ropuha zelena kvaksha zvichajna tosho Teritoriyi prirodno zapovidnogo fondu u skladi NPP Mezinskij Neridko ogoloshennyu nacionalnogo parku abo zapovidnika pereduye stvorennya odnogo abo kilkoh ob yektiv prirodno zapovidnogo fondu miscevogo znachennya U pidsumku velikij NPP zdebilshogo poglinaye ranishe stvoreni PZF Prote yihnij status zazvichaj zberigayut Logotip parku Do skladu teritoriyi nacionalnogo prirodnogo parku Mezinskij vhodyat taki ob yekti PZF Ukrayini Landshaftnij zakaznik zagalnoderzhavnogo znachennya Rihlivska Dacha Landshaftnij zakaznik miscevogo znachennya Zhukiv Yar Landshaftnij zakaznik miscevogo znachennya Lisovij zakaznik miscevogo znachennya Botanichnij zakaznik miscevogo znachennya Landshaftnij zakaznik miscevogo znachennya Landshaftnij zakaznik miscevogo znachennya Sverdlovskij Landshaftnij zakaznik miscevogo znachennya Mezinska Shvejcariya Botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennyaArheologichni ob yektiNa teritoriyi parku roztashovani blizko 50 pam yatok arheologiyi Sered nih vsesvitnovidoma Mezinska paleolitichna stoyanka vik yakoyi narahovuye majzhe 20 tisyach rokiv Selo Mezin roztashovano na berezi Desni za 47 km vid rajonnogo centru smt Korop Na terenah sela u 1908 roci bulo viyavleno poselennya kromanjonciv dobi piznogo paleolitu rodovogo kolektivu periodu matriarhatu Osnovne zanyattya jogo polyuvannya na dikih tvarin Tut znajdeno zalishki zhitel sho buduvalisya z kistok mamutiv Nadzvichajnu cinnist mayut znahidki tvoriv najdavnishogo mistectva ornamentovani statuetki z bivnya mamonta figurki tvarin meandrovi brasleti cilij nabir muzichnih instrumentiv z kistok tvarin rozfarbovanih chervonoyu vohroyu Nini na misci stoyanki diye arheologichnij muzej Bagato pam yatok riznih epoh ta arheologichnih kultur zbereglosya u selah Buzhanka Kurilivka Sverdlovka Radichiv Chereshenki GalereyaPrimitkiDzherelaVirchenko V M Mohopodibni prirodno zapovidnih teritorij Ukrayinskogo Polissya Kiyiv TOV NVP Interservis 2014 224 s Panchenko S M Andriyenko T L Gavris G G Kuzmenko Yu V Ekologichna merezha Novgorod Siverskogo Polissya Sumi Universitetska kniga 2003 92 s Sudinni roslini Mezinskogo NPP pid red Yu O Karpenka Mezin nac prirod park Chernigiv Desna Poligraf 2016 99 s 4 ark il tabl 20 sm Bibliogr s 94 99 54 nazvi 300 pr ISBN 978 617 7491 51 3 Fitoriznomanittya Ukrayinskogo Polissya ta jogo ohorona Pid zag red T L Andriyenko Kiyiv Fitosociocentr 2006 316 s PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mezinskij nacionalnij prirodnij park Zapovidna sprava Chernigivskoyi oblasti na ecoport org ua Mezinskij nacionalnij prirodnij park na sajti Ukrayina inkognita 19 lyutogo 2010 u Wayback Machine Oficijnij sajt Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi