Вели́кі Межи́річі (пол. Międzyrzec Korecki) — село в Україні, у Рівненському районі Рівненської області. Центр Великомежиріцької сільської громади. Населення — 2 192 особи; перша згадка — 1544 рік. Назва пішла від розташування села між річками («межи річок»). До 1965 року мало назву Межиріч і Межирічі, а за польського правління — Межиріч Корецький. У селі діють гімназія, спеціальна школа-інтернат, будинок культури, дільнична лікарня. Упродовж 1940—1959 рр. було районним центром Межиріцького району.
село Великі Межирічі | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | ![]() | ||||
Область | Рівненська область | ||||
Район | Рівненський район | ||||
Громада | Великомежиріцька сільська громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA56060090010093960 | ||||
Облікова картка | Великі Межирічі | ||||
Основні дані | |||||
Перша згадка | 1544 | ||||
Населення | 2192 | ||||
Площа | 5,441 км² | ||||
Густота населення | 402,870 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 34725 | ||||
Телефонний код | +380 3651 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | H G O | ||||
Водойми | р. Стави | ||||
Відстань до обласного центру | 47 км | ||||
Відстань до районного центру | 21 км | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | вулиця Першого Травня, 1 | ||||
Сільський голова | Слободенюк О.А. | ||||
Карта | |||||
![]() ![]() Великі Межирічі | |||||
![]() ![]() Великі Межирічі | |||||
Мапа | |||||
|
Історія
Поблизу Межиріч було знайдено поселення ранньобронзової доби і римські монети II ст. н. е.
Наприкінці XV—початку XVI століття коштом князів Корецьких побудували укріплений замок (не зберігся).
Перша згадка датується 1544 роком; згадуються як власність князів Корецьких.
1596 року селище потерпіло від козацького загону О. Гуменецького, який підтримував повстання Северина Наливайка та Григорія Лободи.
У серпні 1648 року містечко визволили козацькі загони Максима Кривоноса і Д. Гирі. Протягом 1648—1649 років Межирічі було сотенним містечком Волинського полку.
1651 року містечко переходить у власність польських князів Любомирських.
Коли на початку 1657 року українські війська опанували східну частину Волинського воєводства, Межирічі стали полковим містом відновленого Волинського полку. Волинським полковником був тоді Іван Тарновський. 1658 року у Межирічах розпочалися україно-польські переговори про припинення війни.
1662 року містечко тримав у заставі гетьман Павло «Тетеря» Мошковський, проте Межирічі були дуже поруйновані польським військом, Павло Тетеря уступив цю заставу Стефанові Чарнецькому.
За Єжи Домініка Любомирського в містечку з'являється ордену піарів, 1702 року побудований кам'яний костел святого Антонія.
1704 року під час Північної війни проходили шведи, поляки, українські козаки. Упродовж 1706—1707 рр. у містечку перебували російські війська. 1708 року в околицях Великих Межиріч діяли гайдамаки.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi81LzVmLyVEMCU5QyVEMCVCNSVEMCVCNiVEMCVCOCVEMSU4MCVEMSU5NiVEMSU4N18lRDAlOUElRDAlQkUlRDElODAlRDAlQjUlRDElODYlRDElOEMlRDAlQkElRDAlQjglRDAlQjkucG5nLzIyMHB4LSVEMCU5QyVEMCVCNSVEMCVCNiVEMCVCOCVEMSU4MCVEMSU5NiVEMSU4N18lRDAlOUElRDAlQkUlRDElODAlRDAlQjUlRDElODYlRDElOEMlRDAlQkElRDAlQjglRDAlQjkucG5n.png)
Після Любомирських містечко перейшло до Яблоновських, а 1773 року — до овруцького старости Яна Казімежа Стецького, який того ж року розпочав будівництво палацу. Тадеуш Чацький в першій половині XIX століття з колегіуму піарів утворив гімназію, яку закрили 1832 року.
Під час в містечку квартирував 1-ий козачий Чернігівський полк армії генерала .
Після польського повстання 1830—1831 рр., у якому брали участь також , їхні володіння конфіскував царський уряд.
У середині XIX століття містечко поступово зростає. Пожвавлюється ремісниче виробництво, торгівля, формується прошарок робітників, однак основну масу населення становили наймити і бідні селянські родини. 1850 року в Межирічах налічувалось 284 двори. У 1880-х роках в містечку вже налічувалось 302 будинки і 1612 жителів, працювали невелика суконна фабрика і пивоварний завод. Напередодні Першої світової війни в містечку мешкало 3592 особи, діяли пошта, телеграф. Досить потужний водяний млин переробляв 10 тис. пудів зерна на рік. Межирічі стають відомими в окрузі також своїм великим ярмарком, що збирався 20 разів на рік.
У другій половині XIX — на початку XX ст. у Межирічах було невелике однокласне сільське училище. У 1880-х рр. тут також працювала школа військових писарів. 1909 року відкрили двокласне сільське училище, збудоване на кошти земства. З медичних закладів функціонувала земська лікарня з аптекою.
Під час Першої світової війни Межирічі опинились у прифронтовій зоні і поступово почали занепадати. Після Визвольних змагань опинились у складі Польщі до 1939 року. На той час у селі діяло товариство «Просвіта». 1929 р. на Межирічі поширені правила міської забудови.
Протягом 1939—1941 рр. містечко перебувало під радянською окупацією.
З 6 липня 1941 року до 15 січня 1944 року — під німецькою окупацією; упродовж 1944—1991 рр. — в Українській РСР.
Під час і після Другої світової війни поблизу села діяли антикомуністичні загони УПА та польських партизанів.
У травні 1944 року було організовано МТС та курси підготовки трактористів. Цього ж року відкрито перший в районі колгосп імені Ватутіна. 1948 року в селі створено спеціалізовану сільськогосподарську школу з підготовки рільників, садівників, овочівників, пасічників, колгоспних рахівників. 1956 року побудований Великомежирицький плодоовочевий завод. 1969 року на базі МТС засновано лукомеліоративну станцію, яку пізніше реорганізовано в пересувну мехколону тресту «Поліссяводбуд». 1971 року в Межирічах збудовано цегельний завод. 1972 року — Великомежирицький міжколгоспний комбікормовий завод. 2001 року Великомежирицьку загальноосвітню школу І—III ступенів реорганізовано у гімназію. У гімназії функціонує музей рідного краю.
1955 року було відкрито братську могилу радянських воїнів, що були перепоховані 1947 і 1952 рр. У 1965 році відкрито пам'ятний знак землякам, які загинули у німецько-радянській війні. У 2000 році встановлено пам'ятний знак на місці розстрілу єврейського населення, яке відбулося 25 травня 1942 року в урочищі Цегельня. У 2004 році у селі споруджено пам'ятник загиблим борцям за волю України.
Єврейська громада
Євреї в містечку жили з його заснування. Починаючи з 1760 року і протягом наступних дванадцяти років тут розташовувався центр хасидського руху, а його другий лідер, Дов Бер з Межиріча, отримав прізвисько за іменем містечка.
До початку Другої світової війни в містечку мешкало близько 3000 євреїв. У жовтні 1941 року німці знищили в місті близько 1500 євреїв, а в серпні 1942 знищили більшу частину євреїв, що залишилися. Близько 100 євреям вдалося втекти в Росію, і десь 50 з них приєднатися до партизанів.
Історичні пам'ятки
Костел святого Антонія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi9mL2Y4L01lemh5cmljaGlfLV9DaHVyY2guanBnLzI1MHB4LU1lemh5cmljaGlfLV9DaHVyY2guanBn.jpg)
Перший храм на цьому місці був збудований у XVI столітті князем Костянтином Острозьким. Пізніше невеликий дерев'яний костел згорів 1601 року.
Побудований у 1702—1725 роках коштом тодішнього володаря села краківського старости Єжи Домініка Любомирського. Архітектором був Войцех Лєнартович, майстер любомирського цеху каменярів і каменотесів, автор проєктів костелів у сучасних Угневі та Варяжі (до 1989 — Новоукраїнка). Будівництво тривало у 1702—1723 роках. Вибудований в індивідуальному стилі Войцеха Ленартовича з грою різновеликих об'ємів, кожний з яких має свій, бароковий за характером, фронтон.
Костел кам'яний, зального типу з хорами, був орган. Абсида прямокутна. Склепіння хрещаті. Інтер'єри зруйновані. Західний фасад у стриманих формах бароко з тонкими пілястрами і двома бічними вежами зі сходинками нагору. Вежі мають ніші для скульптур у два яруси. Тепер покинутий, стоїть пусткою та потребує реставрації, ніяк не використовується.
Колегіум ордену піарів
Одночасно за кошти Любомирських спорудили і колегіум. Його будівлі розташовувалися поруч із костелом. Спочатку тут навчалося 18 учнів, однак вже 1784 року їхня кількість зросла до 250. Ректорами колегіуму були відомі люди. Зокрема один із ректорів цього навчального закладу Домінік Шибінський видав посібник з каліграфії, у якому упорядкував писемну мову поляків. Інші здійснювали переклади відомих класичних творів.
Палац Стецьких
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi80LzRhLyVEMCU5RCVEMCVCMCVEMCVCRiVEMCVCRSVEMCVCQiVEMCVCNSVEMCVCRSVEMCVCRF8lRDAlOUUlRDElODAlRDAlQjQlRDAlQjAuXyVEMCU5MiVEMCVCNSVEMCVCQiVEMCVCOCVEMCVCQSVEMSU5Nl8lRDAlOUMlRDAlQjUlRDAlQjYlRDAlQjglRDElODAlRDElOTYlRDElODclRDElOTYuanBnLzIyMHB4LSVEMCU5RCVEMCVCMCVEMCVCRiVEMCVCRSVEMCVCQiVEMCVCNSVEMCVCRSVEMCVCRF8lRDAlOUUlRDElODAlRDAlQjQlRDAlQjAuXyVEMCU5MiVEMCVCNSVEMCVCQiVEMCVCOCVEMCVCQSVEMSU5Nl8lRDAlOUMlRDAlQjUlRDAlQjYlRDAlQjglRDElODAlRDElOTYlRDElODclRDElOTYuanBn.jpg)
Розміщений у північній частині села. Побудований упродовж 1789—1793 рр. Архітектор — Доменіко Мерліні.
За переказами, садибу Ян Стецький отримав вигравши в карти 1773 року. Колись на її місці була невелика фортеця. Руїни фортеці розібрали, використавши залишки як будівельний матеріал.
Господарський палац на 13 осей, двоповерховий, кам'яний, потинькований, розфарбований у 2 кольори (теракотові стіни, білі карнизи тощо). Побудований за типовою схемою пізнього класицизму: центральний об'єм, заокруглені галереї, кінцеві павільйони на 2 поверхи. Галереї і павільйони обмежують парадний двір (курдонер). Фасад на курдонер прикрашають бічні ризаліти і чотириколонний портик з трикутним фронтоном. Садовий фасад прикрашає спрощений портик на шість колон і балкон. Перший поверх будівлі прикрашено рустикацією до рівня міжповерхової горизонтальної тяги. За палацом був перший на Волині ботанічний сад. Дивом збережений (як і інтер'єри), використовується як дитячий інтернат. Потребує ремонту. За палацом розташований Великомежиріцький парк. Раніше біля палацу знаходилася невелика штучна водойма, де розводили форель.
Петропавлівська церква
Знаходиться на сході села. Збудована 1848 року в стилі класицизму. 1884 року біля церкви збудовано дзвіницю. Дерев'яна, стоїть на кам'яному фундаменті.
21 сторіччя
2001 року місцева школа перетворилася в гімназію[]. Посприяв цьому Чумак Сава Васильович, колишній директор Великомежиріцького НВК «Школа-гімназія». Школа і нині носить титул гімназії.
2014 року школа відсвяткувала своє 100-річчя.
4 квітня 2015 року архієпископ Рівненський і Острозький Іларіон відвідав Петро-Павлівську парафію села Великі Межирічі та звершив чин освячення храму і очолив у новозбудованому храмі Божественну літургію.
Галерея
- Палац маєтку Стецьких
- Ліпне оздоблення в палаці Стецьких
- Палац Стецьких всередині
- Пам'ятник воїнам-односельчанам, с. Великі Межиричі
- Пам'ятний знак на місці розстрілу єврейського населення, с. Великі Межиричі, урочище «Цегельня»
- Пам'ятний знак на місці розстрілу єврейського населення, с. Великі Межиричі, урочище «Цегельня»
Люди
Народилися
- Горохович Антоніна Тихонівна (1913—1997) – інженер-агроном, магістр філософії, письменниця, журналіст, редактор, громадська діячка, учителька шкіл українознавства в діаспорі, провідниця новачок у Пласті. Автор статей на літературні та виховні теми.
- Обарчук Анастасія — краєзнавець, автор книги «Межиріч Корецький».
- (1927—1994) — доктор медичних наук, професор, проректор Київського інституту удосконалення лікарів, засновник нейрореабілітації в Україні.
- Поліщук Анатолій Антонович (1950—2016) — колишній радянський волейболіст, нападник. Заслужений майстер спорту СРСР (1978). Срібний призер чемпіонату світу (1974). Дворазовий чемпіон Європи (1975, 1977). Срібний призер Олімпійських ігор (1976). Володар Кубка світу (1977). Чемпіон світу (1978).
- (1910—1994) — воював на боці Франції у роки Другої світової війни, професор економіки Університету Венесуели.
Пов'язані з селом
- Відвідував український письменник, громадський діяч Михайло Коцюбинський.
- Сільську семикласну польську школу закінчив Курчик Микола Якович (1924—2013) – український повстанець, член ОУН, учасник Норильського повстання, що відбув у неволі понад 31 рік.
- Протягом 1760—1772 рр. тут мешкав Дов Бер (Дов-Бер з Межиріча) – другий лідер хасидського руху.
- Колегіум ордену піарів закінчив Головинський Ігнатій (1807—1855) — римо-католицький духовний, могильовський архієпископ, професор релігії Київського університету, ректор Римо-католицької духовної академії у Санкт-Петербурзі, духовний письменник і перекладач.
- Створював місцевий осередок «Просвіти» в 30-х рр. минулого століття Бачинський Сергій Васильович (1887—1941), український педагог, публіцист, громадсько-політичний діяч, член Центральної Ради, заступник міністра закордонних справ УНР.
- Межиріцьку середню школу закінчив Підстригач Ярослав Степанович (1928—1990) — український вчений в галузі теоретичної механіки, доктор фізико-математичних наук, академік, директор Інституту прикладних проблем механіки і математики АН України.
- Межиріцьку середню школу закінчив Кристопчук Микола Антонович (1934—2006) — маляр, член НСХУ, професор Львівської академії мистецтв, очолював створену ним кафедру сакрального мистецтва.
- Межиріцьку середню школу закінчив Злобін Григорій Григорович (1949), кандидат технічних наук, доцент Львівського національного університету імені Івана Франка.
- Великомежиріцьку середню школу закінчив Найдюк Юрій Георгійович (1955), доктор фізико-математичних наук, професор, український вчений в галузі фізики низьковимірних систем, мікро- та наноелектроніки.
- Межиріцьку середню школу закінчив Криловець Анатолій Олександрович (1961—2017) — український поет, кандидат філологічних наук, доцент, відмінник освіти України, член Національної спілки письменників України, лауреат кількох літературних премій.
- На початку XIX століття у Межирічі навчався Анджейовський Антон Лукіянович (1785—1868), ботанік, зоолог, професор, письменник.
- У Межиріцькому колегіумі піарів навчався Міхал (Михайло) Чайковський, нащадок гетьмана Івана Брюховецького, польський письменник та політичний діяч. Представник так званої «української школи» в польській літературі XIX століття. Брав участь у польському повстанні 1830—1831 рр.
- Межиріцький колегіум піарів закінчив Шимон Еварист Конопацький (1790—1884), польський поет-романтик і мемуарист, підкоморій звягельський, президент Ізьби цивільної волинської (1844), маршалок Заславського повіту.
Примітки
- Rozporządzenie Ministra Robót Publicznych w porozumieniu z Ministrem Spraw Wewnętrznych z dnia 10 maja 1929 r. rozciągające przepisy dla gmin miejskich na niektóre osiedla gmin wiejskich na obszarze województwa wołyńskiego. — Dz.U. 1929 nr 41 poz. 347[недоступне посилання](пол.)
- У с. Великі Межиричі Корецького району на Рівненщині освячено новозбудований храм. Архів оригіналу за 15 квітня 2015. Процитовано 7 квітня 2015.
- Михайло Чайковський. Авантюрист, який мріяв відродити Січ. Історична правда. Архів оригіналу за 24 червня 2017. Процитовано 8 червня 2017.
Джерела
- Межиріч Корецький [Текст]: нариси історії волинського містечка / А. О. Обарчук. — Рівне : [б. и.], 2010. — 326 с.
- Międzyrzecz (2) // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1885. — Т. VI. — S. 378. (пол.).— S. 378. (пол.)
- Памятники градостроительства и архитектуры УССР. — К. : Будівельник, 1985. — Т. 3. (рос.)
Посилання
- Великі Межирічі // Замки та храми України.
- Великі Межиричі [Архівовано 9 вересня 2011 у Wayback Machine.]
- Великі Межирічі — My Rivne [Архівовано 28 грудня 2010 у Wayback Machine.]
- Великі Межирічі на сайті Подорожі по Україні Кифоренка Сергія [Архівовано 7 грудня 2009 у Wayback Machine.]
- Великі Межерічі на сайті Архітектурні та природні Пам'ятки України [Архівовано 18 вересня 2009 у Wayback Machine.]
- Документальний фільм «Так було» про історію Корецьких Межиріч частина 1 частина 2 [Архівовано 25 вересня 2016 у Wayback Machine.]
- Великі Межирічі (Корецькі)[недоступне посилання з червня 2019]
- Погода у Великих Межирічах [Архівовано 16 грудня 2011 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Veli ki Mezhi richi pol Miedzyrzec Korecki selo v Ukrayini u Rivnenskomu rajoni Rivnenskoyi oblasti Centr Velikomezhirickoyi silskoyi gromadi Naselennya 2 192 osobi persha zgadka 1544 rik Nazva pishla vid roztashuvannya sela mizh richkami mezhi richok Do 1965 roku malo nazvu Mezhirich i Mezhirichi a za polskogo pravlinnya Mezhirich Koreckij U seli diyut gimnaziya specialna shkola internat budinok kulturi dilnichna likarnya Uprodovzh 1940 1959 rr bulo rajonnim centrom Mezhirickogo rajonu selo Veliki Mezhirichi Gerb Velikih Mezhirichiv Prapor Velikih Mezhirichiv Krayina Ukrayina Oblast Rivnenska oblast Rajon Rivnenskij rajon Gromada Velikomezhiricka silska gromada Kod KATOTTG UA56060090010093960 Oblikova kartka Veliki Mezhirichi Osnovni dani Persha zgadka 1544 Naselennya 2192 Plosha 5 441 km Gustota naselennya 402 870 osib km Poshtovij indeks 34725 Telefonnij kod 380 3651 Geografichni dani Geografichni koordinati 50 39 24 pn sh 26 51 53 sh d H G O Vodojmi r Stavi Vidstan do oblasnogo centru 47 km Vidstan do rajonnogo centru 21 km Misceva vlada Adresa radi vulicya Pershogo Travnya 1 Silskij golova Slobodenyuk O A Karta Veliki Mezhirichi Veliki Mezhirichi Mapa Veliki Mezhirichi u VikishovishiNe plutati z Mezhirichem selom Ostrozkogo rajonu Rivnenskoyi oblasti Zmist 1 Istoriya 2 Yevrejska gromada 3 Istorichni pam yatki 3 1 Kostel svyatogo Antoniya 3 2 Kolegium ordenu piariv 3 3 Palac Steckih 3 4 Petropavlivska cerkva 4 21 storichchya 5 Galereya 6 Lyudi 6 1 Narodilisya 7 Primitki 8 Dzherela 9 PosilannyaIstoriyared Poblizu Mezhirich bulo znajdeno poselennya rannobronzovoyi dobi i rimski moneti II st n e Naprikinci XV pochatku XVI stolittya koshtom knyaziv Koreckih pobuduvali ukriplenij zamok ne zberigsya Persha zgadka datuyetsya 1544 rokom zgaduyutsya yak vlasnist knyaziv Koreckih 1596 roku selishe poterpilo vid kozackogo zagonu O Gumeneckogo yakij pidtrimuvav povstannya Severina Nalivajka ta Grigoriya Lobodi U serpni 1648 roku mistechko vizvolili kozacki zagoni Maksima Krivonosa i D Giri Protyagom 1648 1649 rokiv Mezhirichi bulo sotennim mistechkom Volinskogo polku 1651 roku mistechko perehodit u vlasnist polskih knyaziv Lyubomirskih Koli na pochatku 1657 roku ukrayinski vijska opanuvali shidnu chastinu Volinskogo voyevodstva Mezhirichi stali polkovim mistom vidnovlenogo Volinskogo polku Volinskim polkovnikom buv todi Ivan Tarnovskij 1658 roku u Mezhirichah rozpochalisya ukrayino polski peregovori pro pripinennya vijni 1662 roku mistechko trimav u zastavi getman Pavlo Teterya Moshkovskij prote Mezhirichi buli duzhe porujnovani polskim vijskom Pavlo Teterya ustupiv cyu zastavu Stefanovi Charneckomu Za Yezhi Dominika Lyubomirskogo v mistechku z yavlyayetsya kolegium ordenu piariv 1702 roku pobudovanij kam yanij kostel svyatogo Antoniya 1704 roku pid chas Pivnichnoyi vijni prohodili shvedi polyaki ukrayinski kozaki Uprodovzh 1706 1707 rr u mistechku perebuvali rosijski vijska 1708 roku v okolicyah Velikih Mezhirich diyali gajdamaki nbsp Mezhirich Koreckij na mapi Zigmunda Gerstmana Pislya Lyubomirskih mistechko perejshlo do Yablonovskih a 1773 roku do ovruckogo starosti Yana Kazimezha Steckogo yakij togo zh roku rozpochav budivnictvo palacu Tadeush Chackij v pershij polovini XIX stolittya z kolegiumu piariv utvoriv gimnaziyu yaku zakrili 1832 roku Pid chas francuzko rosijskoyi vijni 1812 roku v mistechku kvartiruvav 1 ij kozachij Chernigivskij polk armiyi generala A P Tormasova Pislya polskogo povstannya 1830 1831 rr u yakomu brali uchast takozh Stecki yihni volodinnya konfiskuvav carskij uryad U seredini XIX stolittya mistechko postupovo zrostaye Pozhvavlyuyetsya remisniche virobnictvo torgivlya formuyetsya prosharok robitnikiv odnak osnovnu masu naselennya stanovili najmiti i bidni selyanski rodini 1850 roku v Mezhirichah nalichuvalos 284 dvori U 1880 h rokah v mistechku vzhe nalichuvalos 302 budinki i 1612 zhiteliv pracyuvali nevelika sukonna fabrika i pivovarnij zavod Naperedodni Pershoyi svitovoyi vijni v mistechku meshkalo 3592 osobi diyali poshta telegraf Dosit potuzhnij vodyanij mlin pereroblyav 10 tis pudiv zerna na rik Mezhirichi stayut vidomimi v okruzi takozh svoyim velikim yarmarkom sho zbiravsya 20 raziv na rik U drugij polovini XIX na pochatku XX st u Mezhirichah bulo nevelike odnoklasne silske uchilishe U 1880 h rr tut takozh pracyuvala shkola vijskovih pisariv 1909 roku vidkrili dvoklasne silske uchilishe zbudovane na koshti zemstva Z medichnih zakladiv funkcionuvala zemska likarnya z aptekoyu Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni Mezhirichi opinilis u prifrontovij zoni i postupovo pochali zanepadati Pislya Vizvolnih zmagan opinilis u skladi Polshi do 1939 roku Na toj chas u seli diyalo tovaristvo Prosvita 1929 r na Mezhirichi poshireni pravila miskoyi zabudovi 1 Protyagom 1939 1941 rr mistechko perebuvalo pid radyanskoyu okupaciyeyu Z 6 lipnya 1941 roku do 15 sichnya 1944 roku pid nimeckoyu okupaciyeyu uprodovzh 1944 1991 rr v Ukrayinskij RSR Pid chas i pislya Drugoyi svitovoyi vijni poblizu sela diyali antikomunistichni zagoni UPA ta polskih partizaniv U travni 1944 roku bulo organizovano MTS ta kursi pidgotovki traktoristiv Cogo zh roku vidkrito pershij v rajoni kolgosp imeni Vatutina 1948 roku v seli stvoreno specializovanu silskogospodarsku shkolu z pidgotovki rilnikiv sadivnikiv ovochivnikiv pasichnikiv kolgospnih rahivnikiv 1956 roku pobudovanij Velikomezhirickij plodoovochevij zavod 1969 roku na bazi MTS zasnovano lukomeliorativnu stanciyu yaku piznishe reorganizovano v peresuvnu mehkolonu trestu Polissyavodbud 1971 roku v Mezhirichah zbudovano cegelnij zavod 1972 roku Velikomezhirickij mizhkolgospnij kombikormovij zavod 2001 roku Velikomezhiricku zagalnoosvitnyu shkolu I III stupeniv reorganizovano u gimnaziyu U gimnaziyi funkcionuye muzej ridnogo krayu 1955 roku bulo vidkrito bratsku mogilu radyanskih voyiniv sho buli perepohovani 1947 i 1952 rr U 1965 roci vidkrito pam yatnij znak zemlyakam yaki zaginuli u nimecko radyanskij vijni U 2000 roci vstanovleno pam yatnij znak na misci rozstrilu yevrejskogo naselennya yake vidbulosya 25 travnya 1942 roku v urochishi Cegelnya U 2004 roci u seli sporudzheno pam yatnik zagiblim borcyam za volyu Ukrayini Yevrejska gromadared Yevreyi v mistechku zhili z jogo zasnuvannya Pochinayuchi z 1760 roku i protyagom nastupnih dvanadcyati rokiv tut roztashovuvavsya centr hasidskogo ruhu a jogo drugij lider Dov Ber z Mezhiricha otrimav prizvisko za imenem mistechka Do pochatku Drugoyi svitovoyi vijni v mistechku meshkalo blizko 3000 yevreyiv U zhovtni 1941 roku nimci znishili v misti blizko 1500 yevreyiv a v serpni 1942 znishili bilshu chastinu yevreyiv sho zalishilisya Blizko 100 yevreyam vdalosya vtekti v Rosiyu i des 50 z nih priyednatisya do partizaniv Istorichni pam yatkired Kostel svyatogo Antoniyared nbsp Kostel svyatogo Antoniya Pershij hram na comu misci buv zbudovanij u XVI stolitti knyazem Kostyantinom Ostrozkim Piznishe nevelikij derev yanij kostel zgoriv 1601 roku Pobudovanij u 1702 1725 rokah koshtom todishnogo volodarya sela krakivskogo starosti Yezhi Dominika Lyubomirskogo Arhitektorom buv Vojceh Lyenartovich majster lyubomirskogo cehu kamenyariv i kamenotesiv avtor proyektiv kosteliv u suchasnih Ugnevi ta Varyazhi do 1989 Novoukrayinka Budivnictvo trivalo u 1702 1723 rokah Vibudovanij v individualnomu stili Vojceha Lenartovicha z groyu riznovelikih ob yemiv kozhnij z yakih maye svij barokovij za harakterom fronton Kostel kam yanij zalnogo tipu z horami buv organ Absida pryamokutna Sklepinnya hreshati Inter yeri zrujnovani Zahidnij fasad u strimanih formah baroko z tonkimi pilyastrami i dvoma bichnimi vezhami zi shodinkami nagoru Vezhi mayut nishi dlya skulptur u dva yarusi Teper pokinutij stoyit pustkoyu ta potrebuye restavraciyi niyak ne vikoristovuyetsya Kolegium ordenu piarivred Odnochasno za koshti Lyubomirskih sporudili i kolegium Jogo budivli roztashovuvalisya poruch iz kostelom Spochatku tut navchalosya 18 uchniv odnak vzhe 1784 roku yihnya kilkist zrosla do 250 Rektorami kolegiumu buli vidomi lyudi Zokrema odin iz rektoriv cogo navchalnogo zakladu Dominik Shibinskij vidav posibnik z kaligrafiyi u yakomu uporyadkuvav pisemnu movu polyakiv Inshi zdijsnyuvali perekladi vidomih klasichnih tvoriv Palac Steckihred Dokladnishe Mayetok Steckih nbsp Napoleon Orda 1875 r Veliki Mezhirichi Rozmishenij u pivnichnij chastini sela Pobudovanij uprodovzh 1789 1793 rr Arhitektor Domeniko Merlini Za perekazami sadibu Yan Steckij otrimav vigravshi v karti 1773 roku Kolis na yiyi misci bula nevelika fortecya Ruyini forteci rozibrali vikoristavshi zalishki yak budivelnij material Gospodarskij palac na 13 osej dvopoverhovij kam yanij potinkovanij rozfarbovanij u 2 kolori terakotovi stini bili karnizi tosho Pobudovanij za tipovoyu shemoyu piznogo klasicizmu centralnij ob yem zaokrugleni galereyi kincevi paviljoni na 2 poverhi Galereyi i paviljoni obmezhuyut paradnij dvir kurdoner Fasad na kurdoner prikrashayut bichni rizaliti i chotirikolonnij portik z trikutnim frontonom Sadovij fasad prikrashaye sproshenij portik na shist kolon i balkon Pershij poverh budivli prikrasheno rustikaciyeyu do rivnya mizhpoverhovoyi gorizontalnoyi tyagi Za palacom buv pershij na Volini botanichnij sad Divom zberezhenij yak i inter yeri vikoristovuyetsya yak dityachij internat Potrebuye remontu Za palacom roztashovanij Velikomezhirickij park Ranishe bilya palacu znahodilasya nevelika shtuchna vodojma de rozvodili forel Petropavlivska cerkvared Znahoditsya na shodi sela Zbudovana 1848 roku v stili klasicizmu 1884 roku bilya cerkvi zbudovano dzvinicyu Derev yana stoyit na kam yanomu fundamenti 21 storichchyared 2001 roku misceva shkola peretvorilasya v gimnaziyu dzherelo Pospriyav comu Chumak Sava Vasilovich kolishnij direktor Velikomezhirickogo NVK Shkola gimnaziya Shkola i nini nosit titul gimnaziyi 2014 roku shkola vidsvyatkuvala svoye 100 richchya 4 kvitnya 2015 roku arhiyepiskop Rivnenskij i Ostrozkij Ilarion vidvidav Petro Pavlivsku parafiyu sela Veliki Mezhirichi ta zvershiv chin osvyachennya hramu i ocholiv u novozbudovanomu hrami Bozhestvennu liturgiyu 2 Galereyared nbsp Palac mayetku Steckih nbsp Lipne ozdoblennya v palaci Steckih nbsp Palac Steckih vseredini nbsp Pam yatnik voyinam odnoselchanam s Veliki Mezhirichi nbsp Pam yatnij znak na misci rozstrilu yevrejskogo naselennya s Veliki Mezhirichi urochishe Cegelnya nbsp Pam yatnij znak na misci rozstrilu yevrejskogo naselennya s Veliki Mezhirichi urochishe Cegelnya Lyudired Narodilisyared Gorohovich Antonina Tihonivna 1913 1997 inzhener agronom magistr filosofiyi pismennicya zhurnalist redaktor gromadska diyachka uchitelka shkil ukrayinoznavstva v diaspori providnicya novachok u Plasti Avtor statej na literaturni ta vihovni temi Obarchuk Anastasiya krayeznavec avtor knigi Mezhirich Koreckij Peleh Leonid Yevstafijovich 1927 1994 doktor medichnih nauk profesor prorektor Kiyivskogo institutu udoskonalennya likariv zasnovnik nejroreabilitaciyi v Ukrayini Polishuk Anatolij Antonovich 1950 2016 kolishnij radyanskij volejbolist napadnik Zasluzhenij majster sportu SRSR 1978 Sribnij prizer chempionatu svitu 1974 Dvorazovij chempion Yevropi 1975 1977 Sribnij prizer Olimpijskih igor 1976 Volodar Kubka svitu 1977 Chempion svitu 1978 Tizhuk Oleksandr Manuyilovich 1910 1994 voyuvav na boci Franciyi u roki Drugoyi svitovoyi vijni profesor ekonomiki Universitetu Venesueli Pov yazani z selom Vidviduvav ukrayinskij pismennik gromadskij diyach Mihajlo Kocyubinskij Silsku semiklasnu polsku shkolu zakinchiv Kurchik Mikola Yakovich 1924 2013 ukrayinskij povstanec chlen OUN uchasnik Norilskogo povstannya sho vidbuv u nevoli ponad 31 rik Protyagom 1760 1772 rr tut meshkav Dov Ber Dov Ber z Mezhiricha drugij lider hasidskogo ruhu Kolegium ordenu piariv zakinchiv Golovinskij Ignatij 1807 1855 rimo katolickij duhovnij mogilovskij arhiyepiskop profesor religiyi Kiyivskogo universitetu rektor Rimo katolickoyi duhovnoyi akademiyi u Sankt Peterburzi duhovnij pismennik i perekladach Stvoryuvav miscevij oseredok Prosviti v 30 h rr minulogo stolittya Bachinskij Sergij Vasilovich 1887 1941 ukrayinskij pedagog publicist gromadsko politichnij diyach chlen Centralnoyi Radi zastupnik ministra zakordonnih sprav UNR Mezhiricku serednyu shkolu zakinchiv Pidstrigach Yaroslav Stepanovich 1928 1990 ukrayinskij vchenij v galuzi teoretichnoyi mehaniki doktor fiziko matematichnih nauk akademik direktor Institutu prikladnih problem mehaniki i matematiki AN Ukrayini Mezhiricku serednyu shkolu zakinchiv Kristopchuk Mikola Antonovich 1934 2006 malyar chlen NSHU profesor Lvivskoyi akademiyi mistectv ocholyuvav stvorenu nim kafedru sakralnogo mistectva Mezhiricku serednyu shkolu zakinchiv Zlobin Grigorij Grigorovich 1949 kandidat tehnichnih nauk docent Lvivskogo nacionalnogo universitetu imeni Ivana Franka Velikomezhiricku serednyu shkolu zakinchiv Najdyuk Yurij Georgijovich 1955 doktor fiziko matematichnih nauk profesor ukrayinskij vchenij v galuzi fiziki nizkovimirnih sistem mikro ta nanoelektroniki Mezhiricku serednyu shkolu zakinchiv Krilovec Anatolij Oleksandrovich 1961 2017 ukrayinskij poet kandidat filologichnih nauk docent vidminnik osviti Ukrayini chlen Nacionalnoyi spilki pismennikiv Ukrayini laureat kilkoh literaturnih premij Na pochatku XIX stolittya u Mezhirichi navchavsya Andzhejovskij Anton Lukiyanovich 1785 1868 botanik zoolog profesor pismennik U Mezhirickomu kolegiumi piariv navchavsya Mihal Mihajlo Chajkovskij 3 nashadok getmana Ivana Bryuhoveckogo polskij pismennik ta politichnij diyach Predstavnik tak zvanoyi ukrayinskoyi shkoli v polskij literaturi XIX stolittya Brav uchast u polskomu povstanni 1830 1831 rr Mezhirickij kolegium piariv zakinchiv Shimon Evarist Konopackij 1790 1884 polskij poet romantik i memuarist pidkomorij zvyagelskij prezident Izbi civilnoyi volinskoyi 1844 marshalok Zaslavskogo povitu Primitkired Rozporzadzenie Ministra Robot Publicznych w porozumieniu z Ministrem Spraw Wewnetrznych z dnia 10 maja 1929 r rozciagajace przepisy dla gmin miejskich na niektore osiedla gmin wiejskich na obszarze wojewodztwa wolynskiego Dz U 1929 nr 41 poz 347 nedostupne posilannya pol U s Veliki Mezhirichi Koreckogo rajonu na Rivnenshini osvyacheno novozbudovanij hram Arhiv originalu za 15 kvitnya 2015 Procitovano 7 kvitnya 2015 Mihajlo Chajkovskij Avantyurist yakij mriyav vidroditi Sich Istorichna pravda Arhiv originalu za 24 chervnya 2017 Procitovano 8 chervnya 2017 Dzherelared Mezhirich Koreckij Tekst narisi istoriyi volinskogo mistechka A O Obarchuk Rivne b i 2010 326 s Miedzyrzecz 2 Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1885 T VI S 378 pol S 378 pol Pamyatniki gradostroitelstva i arhitektury USSR K Budivelnik 1985 T 3 ros Posilannyared Veliki Mezhirichi Zamki ta hrami Ukrayini Veliki Mezhirichi Arhivovano 9 veresnya 2011 u Wayback Machine Veliki Mezhirichi My Rivne Arhivovano 28 grudnya 2010 u Wayback Machine Veliki Mezhirichi na sajti Podorozhi po Ukrayini Kiforenka Sergiya Arhivovano 7 grudnya 2009 u Wayback Machine Veliki Mezherichi na sajti Arhitekturni ta prirodni Pam yatki Ukrayini Arhivovano 18 veresnya 2009 u Wayback Machine Dokumentalnij film Tak bulo pro istoriyu Koreckih Mezhirich chastina 1 chastina 2 Arhivovano 25 veresnya 2016 u Wayback Machine Veliki Mezhirichi Korecki nedostupne posilannya z chervnya 2019 Pogoda u Velikih Mezhirichah Arhivovano 16 grudnya 2011 u Wayback Machine Otrimano z https uk wikipedia org w index php title Veliki Mezhirichi amp oldid 41759041