Мацьковичі (пол. Maćkowice) — село в Польщі, у гміні Журавиця Перемишльського повіту Підкарпатського воєводства. Розташоване за 9 км на північний захід від Перемишля і за 8 км від Журавиці, над річкою Радою, лівою притокою Сяну. Давніше село мало назву Macikowice, Manczikowice (коло 1464 р.) (SGKP, V, 888—889). Населення — 1034 особи (2011).
Село ![]() Координати 49°51′ пн. ш. 22°42′ сх. д. / 49.850° пн. ш. 22.700° сх. д.Координати: 49°51′ пн. ш. 22°42′ сх. д. / 49.850° пн. ш. 22.700° сх. д.
|
Історія
Ще за часів князя Льва Даниловича, за переказами, селяни Мацьковичів та сусідніх сіл доглядали великі табуни (стаднину) княжих коней, за що користувались княжими, а пізніше королівськими привілеями та не підлягали панщині. У XVI ст. вони покликувалися на свої права з княжих часів і навіть подали польському урядові грамоти князя Льва, що, мовляв, князь взяв їх «на службу нашу воєнну й для догляду наших коней господарських (княжих) при дворі нашому перемиському». Ця грамота була підроблена, але канцелярія польського короля цього не пізнала, і селяни залишилися вільні від панщини..
Перша письмова згадка про Мацьковичі — в 1464 році у листі польського короля Казимира Ягелончика до перемиського старости Якуба Конєцпольського, з вимогою покарати шляхтичів Добєслава Жиравського, Петра Ваповського і Хабра з Кривецької Волі за шкоду, заподіяну в лісах, що належали до королівських володінь у Мацьковичах (Акти гродзькі, том І, стор. 31).
У 18 столітті Мацьковичі з королівських володінь переходять у власність князів Любомирських, зокрема Антонія і Софії (як свідчить інвентар 1768 року), у яких їх придбав Антоній Дершняк з Рокетниці, що помер у 1798 році.
До 1947 р. більшість населення Мацьковичів становили українці, греко-католики. Так, у 1880 р. у селі було коло 980 греко-католиків, що розмовляли надсянським говором української мови, і 63 римо-католики. У 1939 р. тут налічувалось 1980 мешканців, з яких було 1620 українців-грекокатоликів, 120 україномовних римо-католиків (латинників), 220 поляків (у тому числі 150 новоприбулих колоністів), 20 євреїв.
В результаті заходів з обміну українським і польським населенням 1944-45 років та операції «Вісла» 1947 року сьогодні переважну більшість населення Мацьковичів становлять поляки.
У селі є знищена історична Церква святого Симеона в Мацьковичах Греко-Католицької Церкви, а також старе українське парафіяльне кладовище, упорядковане в 2012 році зусиллями польського товариства «Магурич».
Саме переселенці з Мацьковичів (Микола Грицевич, Євген Фамуляк, Ярослав Посіко, Ілько Пись, Петро і Богдан Новаки, що після війни були переселені в м. Дубляни Львівської області) відродили принесену з Надсяння традицію виготовлення різдвяних звізд,.
У 1975—1998 роках село належало до Перемишльського воєводства.
Прізвища українських родин, які жили в Мацьковичах до 1947 року
- Бардахівські
- Бернацькі
- Гарабач
- Гарасим
- Ґлова
- Грицевич
- Ґут
- Ілляш
- Косовські
- Костечко
- Куречко
- Кучерепа
- Кшик
- Новак
- Перхач
- Пись
- Посіко
- Савка
- Саган
- Тенус
- Томашівські
- Тарасовські
- Турчак
- Фамуляк
- Шкурат
Видатні особи, відомі люди
- Турчак Степан Васильович (*28 лютого 1938, Мацьковичі — †23 жовтня 1988, Київ) — український диригент. Народний артист СРСР (1977).
- Перхач Володимир Степанович (*16 червня 1929, Мацьковичі — †12 листопада 2005, Львів) — Лауреат Державної премії України в царині науки й техніки, академік Академії інженерних наук України, член міжнародного інституту інженерів-електриків, доктор технічних наук, професор.
- (*13 серпня 1938, Мацьковичі) — заслужений працівник культури України, головний хормейстер фольклорного ансамблю національного обряду «Родослав» Житомирської обласної філармонії, художній керівник і головний диригент народного хору Житомирського училища культури і мистецтв імені Івана Огієнка. Живе і працює в м. Житомирі.
- (*грудень 1911, Мацьковичі — †10 грудня 1980, Івано-Франківськ) — маляр-іконописець, учень Григорія Кузневича.
- (*8 січня 1901, Мацьковичі) — учасник українського національно-визвольного руху, член УВО, надрайоновий провідник ОУН, учасник бойових груп УПА, політв'язень сталінського ГУЛАГу.
- Глова Василь (*1897, Мацьковичі) — стрілець 4 сотні УСС
- Фамуляк Теодор (*1896, Мацьковичі) — стрілець 3 сотні УСС у 1916 році.
- Горак Лев (*1922, Мацьковичі) — провідний діяч УСКТ в Ельблонгу, засновник тутешнього осередку та фундатор греко-католицької парафії.
Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік | |
---|---|---|---|---|
Чоловіки | 534 | 130 | 361 | 43 |
Жінки | 500 | 100 | 301 | 99 |
Разом | 1034 | 230 | 662 | 142 |
Примітки
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Мацьковичі (Підкарпатське воєводство)
- GUS. Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r. [Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011]. Процитовано 12 серпня 2018.
- Іван Крип'якевич. Історія української культури. http://litopys.org.ua/krypcult/krcult09.htm [ 11 березня 2013 у Wayback Machine.]
- джерело — SGKP, V, 888—889 www.dir.icm.edu.pl/pages/5/
- http://www.apokryfruski.org/wp-content/uploads/2010/11/Przepjurska_Owczarenko_Dialekt_nadsania.pdf
- джерело — http://www.apokryfruski.org/kultura/nadsanie/mackowice/ [ 19 квітня 2013 у Wayback Machine.]
- Джерело: http://zaxid.net/home/showSingleNews.do?do_lvova_privezut_70_rizdvyanih_zvid_z_usiyeyi_ukrayini&objectId=1274248
- Джерело: Портретне інтерв'ю: Звідкіля прийшли Звіздарі у Дубляни Автор Галина Фесюк, портал Моя Жовківщина, 15/02/2013 — https://myzhovkva.com/news/579 [ 1 травня 2018 у Wayback Machine.]
- Парнікоза, Іван. Лев Горак. Прадідівська слава. Українські пам’ятки (українська) . М. Жарких. Процитовано 27.08.2020 р..
- Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років GUS. [Терміни, які використовуються в публічній статистиці]. Архів оригіналу за 20 вересня 2018. Процитовано 14 серпня 2018.
Посилання
- Мацьковичі на порталі APOKRYF RUSKI
- Володимир Перхач. А на Засянні дзвони мовчали… 2-ге видання. — Євросвіт, 2005.--136 с. [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Aleksander Kolanczuk. Umarli, aby zmartwywstala Ukraina. Przemysl 2015. s. 137
![]() | Це незавершена стаття про Підкарпатське воєводство. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mackovichi pol Mackowice selo v Polshi u gmini Zhuravicya Peremishlskogo povitu Pidkarpatskogo voyevodstva Roztashovane za 9 km na pivnichnij zahid vid Peremishlya i za 8 km vid Zhuravici nad richkoyu Radoyu livoyu pritokoyu Syanu Davnishe selo malo nazvu Macikowice Manczikowice kolo 1464 r SGKP V 888 889 Naselennya 1034 osobi 2011 Selo Mackovichi pol Mackowice Ruyini cerkvi Koordinati 49 51 pn sh 22 42 sh d 49 850 pn sh 22 700 sh d 49 850 22 700 Koordinati 49 51 pn sh 22 42 sh d 49 850 pn sh 22 700 sh d 49 850 22 700 Krayina PolshaPolshaVoyevodstvo Pidkarpatske voyevodstvoPovit Peremishlskij povitGmina ZhuravicyaNaselennya 1034 osobi 2011 Chasovij poyas UTC 1 vlitku UTC 2Telefonnij kod 48 16Poshtovij indeks 37 713Avtomobilnij kod RPRSIMC 0613754GeoNames 765590OSM 3012647 R Gmina Zhuravicya MackovichiMackovichi Polsha MackovichiMackovichi Pidkarpatske voyevodstvo Mackovichi u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Mackovichi IstoriyaShe za chasiv knyazya Lva Danilovicha za perekazami selyani Mackovichiv ta susidnih sil doglyadali veliki tabuni stadninu knyazhih konej za sho koristuvalis knyazhimi a piznishe korolivskimi privileyami ta ne pidlyagali panshini U XVI st voni poklikuvalisya na svoyi prava z knyazhih chasiv i navit podali polskomu uryadovi gramoti knyazya Lva sho movlyav knyaz vzyav yih na sluzhbu nashu voyennu j dlya doglyadu nashih konej gospodarskih knyazhih pri dvori nashomu peremiskomu Cya gramota bula pidroblena ale kancelyariya polskogo korolya cogo ne piznala i selyani zalishilisya vilni vid panshini Persha pismova zgadka pro Mackovichi v 1464 roci u listi polskogo korolya Kazimira Yagelonchika do peremiskogo starosti Yakuba Konyecpolskogo z vimogoyu pokarati shlyahtichiv Dobyeslava Zhiravskogo Petra Vapovskogo i Habra z Kriveckoyi Voli za shkodu zapodiyanu v lisah sho nalezhali do korolivskih volodin u Mackovichah Akti grodzki tom I stor 31 U 18 stolitti Mackovichi z korolivskih volodin perehodyat u vlasnist knyaziv Lyubomirskih zokrema Antoniya i Sofiyi yak svidchit inventar 1768 roku u yakih yih pridbav Antonij Dershnyak z Roketnici sho pomer u 1798 roci Do 1947 r bilshist naselennya Mackovichiv stanovili ukrayinci greko katoliki Tak u 1880 r u seli bulo kolo 980 greko katolikiv sho rozmovlyali nadsyanskim govorom ukrayinskoyi movi i 63 rimo katoliki U 1939 r tut nalichuvalos 1980 meshkanciv z yakih bulo 1620 ukrayinciv grekokatolikiv 120 ukrayinomovnih rimo katolikiv latinnikiv 220 polyakiv u tomu chisli 150 novopribulih kolonistiv 20 yevreyiv V rezultati zahodiv z obminu ukrayinskim i polskim naselennyam 1944 45 rokiv ta operaciyi Visla 1947 roku sogodni perevazhnu bilshist naselennya Mackovichiv stanovlyat polyaki U seli ye znishena istorichna Cerkva svyatogo Simeona v Mackovichah Greko Katolickoyi Cerkvi a takozh stare ukrayinske parafiyalne kladovishe uporyadkovane v 2012 roci zusillyami polskogo tovaristva Magurich Same pereselenci z Mackovichiv Mikola Gricevich Yevgen Famulyak Yaroslav Posiko Ilko Pis Petro i Bogdan Novaki sho pislya vijni buli pereseleni v m Dublyani Lvivskoyi oblasti vidrodili prinesenu z Nadsyannya tradiciyu vigotovlennya rizdvyanih zvizd U 1975 1998 rokah selo nalezhalo do Peremishlskogo voyevodstva Prizvisha ukrayinskih rodin yaki zhili v Mackovichah do 1947 rokuBardahivski Bernacki Garabach Garasim Glova Gricevich Gut Illyash Kosovski Kostechko Kurechko Kucherepa Kshik Novak Perhach Pis Posiko Savka Sagan Tenus Tomashivski Tarasovski Turchak Famulyak ShkuratVidatni osobi vidomi lyudiTurchak Stepan Vasilovich 28 lyutogo 1938 Mackovichi 23 zhovtnya 1988 Kiyiv ukrayinskij dirigent Narodnij artist SRSR 1977 Perhach Volodimir Stepanovich 16 chervnya 1929 Mackovichi 12 listopada 2005 Lviv Laureat Derzhavnoyi premiyi Ukrayini v carini nauki j tehniki akademik Akademiyi inzhenernih nauk Ukrayini chlen mizhnarodnogo institutu inzheneriv elektrikiv doktor tehnichnih nauk profesor 13 serpnya 1938 Mackovichi zasluzhenij pracivnik kulturi Ukrayini golovnij hormejster folklornogo ansamblyu nacionalnogo obryadu Rodoslav Zhitomirskoyi oblasnoyi filarmoniyi hudozhnij kerivnik i golovnij dirigent narodnogo horu Zhitomirskogo uchilisha kulturi i mistectv imeni Ivana Ogiyenka Zhive i pracyuye v m Zhitomiri gruden 1911 Mackovichi 10 grudnya 1980 Ivano Frankivsk malyar ikonopisec uchen Grigoriya Kuznevicha 8 sichnya 1901 Mackovichi uchasnik ukrayinskogo nacionalno vizvolnogo ruhu chlen UVO nadrajonovij providnik OUN uchasnik bojovih grup UPA politv yazen stalinskogo GULAGu Glova Vasil 1897 Mackovichi strilec 4 sotni USS Famulyak Teodor 1896 Mackovichi strilec 3 sotni USS u 1916 roci Gorak Lev 1922 Mackovichi providnij diyach USKT v Elblongu zasnovnik tuteshnogo oseredku ta fundator greko katolickoyi parafiyi DemografiyaDemografichna struktura stanom na 31 bereznya 2011 roku Zagalom Dopracezdatnij vik Pracezdatnij vik Postpracezdatnij vik Choloviki 534 130 361 43 Zhinki 500 100 301 99 Razom 1034 230 662 142PrimitkiVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mackovichi Pidkarpatske voyevodstvo GUS Ludnosc w miejscowosciach statystycznych wedlug ekonomicznych grup wieku Stan w dniu 31 03 2011 r Naselennya statistichnih miscevostej za ekonomichnimi grupami viku Stan na 31 03 2011 Procitovano 12 serpnya 2018 Ivan Krip yakevich Istoriya ukrayinskoyi kulturi http litopys org ua krypcult krcult09 htm 11 bereznya 2013 u Wayback Machine dzherelo SGKP V 888 889 www dir icm edu pl pages 5 http www apokryfruski org wp content uploads 2010 11 Przepjurska Owczarenko Dialekt nadsania pdf dzherelo http www apokryfruski org kultura nadsanie mackowice 19 kvitnya 2013 u Wayback Machine Dzherelo http zaxid net home showSingleNews do do lvova privezut 70 rizdvyanih zvid z usiyeyi ukrayini amp objectId 1274248 Dzherelo Portretne interv yu Zvidkilya prijshli Zvizdari u Dublyani Avtor Galina Fesyuk portal Moya Zhovkivshina 15 02 2013 https myzhovkva com news 579 1 travnya 2018 u Wayback Machine Parnikoza Ivan Lev Gorak Pradidivska slava Ukrayinski pam yatki ukrayinska M Zharkih Procitovano 27 08 2020 r Zgidno z metodologiyeyu GUS pracezdatnij vik dlya cholovikiv stanovit 18 64 rokiv dlya zhinok 18 59 rokiv GUS Termini yaki vikoristovuyutsya v publichnij statistici Arhiv originalu za 20 veresnya 2018 Procitovano 14 serpnya 2018 PosilannyaMackovichi na portali APOKRYF RUSKI Volodimir Perhach A na Zasyanni dzvoni movchali 2 ge vidannya Yevrosvit 2005 136 s 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Aleksander Kolanczuk Umarli aby zmartwywstala Ukraina Przemysl 2015 s 137 Ce nezavershena stattya pro Pidkarpatske voyevodstvo Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi