Максим Каммерер — герой низки романів братів Стругацьких: «Населений острів», «Жук у мурашнику», «Хвилі гасять вітер», через очі якого автори ведуть розповідь про події та явища, що їх хвилюють.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpsTHlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWpKZkpVUXhKVGczTGpGZkpVUXdKVUV3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeEpVUXhKVGsySlVRd0pVSkVKVVF3SlVJM0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkVMbkJ1Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbE9VUWxSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRBbFFqVWxSREFsUWtJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVReEpUZ3dKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5WHlWRU1TVTROeTR4WHlWRU1DVkJNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDNXdibWM9LnBuZw==.png)
У першому з цих романів, «Населений острів» Максим, молодий зорельотчик, член Групи вільного пошуку, випадково потрапляє на планету Саракш, де йде війна між тоталітарними режимами. Там він знайомиться з й фактично стає одним із перших прогресорів. У другому романі, «Жук у мурашнику», Максим Каммерер — співробітник КОМКОНу-2 (Комісія контактів) — організації, яка намагається боротися з можливим прогресорством чужопланетної цивілізації на Землі. У третому романі, «Хвилі гасять вітер» Каммерер бере участь у виявленні організації люденів, осіб із пробудженою , новим етапом у розвитку людства.
Каммерер згадується також в повістях «Малюк» та «Хлопець із пекла».
Біографія
Історія життя Максима Каммерера висвітлена авторами не дуже детально, лише в загальних рисах. Він оповідач, радше ніж головний персонаж. Відомо, що він народився в , його батьками були фізики. В двадцятирічному віці Максим вступив у Групу вільного пошуку та в ході аварії свого космічного корабля потрапив на Саракш. Там він відкрив діяльність землян, а потім працював у КОМКОНі-2. Відкрив на Саракші расу голованів, схожих на собак. Працюючи прогресором на Саракші під оперативним кодом «Білий Ферзь», став першим землянином, який зумів проникнути в Островну імперію, за що отримав прізвисько «Біг-Баг».
У 90-х роках 22 століття працював начальником відділу надзвичайних подій в секторі Урал-Північ КОМКОНу, вів розслідування справи під назвою «Візит старої дами», що завершилася у «Великим одкровенням» — оприлюдненням інформації про існування нового виду людини, що перевершує звичайних Homo Sapiens — люденів. Одним із його співробітників був майбутній люден Тойво Глумов. Останній раз читач зустрічається з Каммерером у -му, коли він на прохання матері Тойво, Майї Глумової, описує події кінця 22 століття.
"Населений острів"
Космічний корабель Максима Каммерера у результаті аварії був змушений сісти на планеті Саракш. Як з'ясовується, ця планета, де мешкають люди, пережила ядерну війну. В результаті значна частина планети перетворилась на радіоактивні джунглі або пустелі, а на придатних до життя територіях діють тоталітарні режими. Проти одного з такого режимів, Країни Вогненосних Творців, який за допомогою спеціального випромінювання впливає на мислення людей та переслідує тих, що не піддаються його впливу, Максим здійснював боротьбу.
В підсумку йому вдалося вимкнути систему випромінювачів. Однак існування тоталітарних режимів виявилось результатом діяльності землян, зокрема Рудольфа Сікорського, задля відновлення планети. Зрештою Максим приєднався до Сікорського на умові, що випромінювання не буде більше використовуватися.
Різне
Початково Стругацькі назвали Максима Ростиславським, але, щоб задовольнити цензуру, змінили прізвище на більш німецьке, зм'якшуючи антирадянське спрямування «Населеного острова», в якому читач міг побачити паралелі між ситуацією на Саракші та на Землі.
В екранізаціях «Населеного острова» Каммерера грає актор Василь Степанов.
Посилання
- . Архів оригіналу за 10 червня 2012. Процитовано 6 грудня 2009.
Джерела
- «Населений острів» Аркадій Стругацький, Борис Стругацький, Населений острів: Фантастична повість/Переклав з російської Станіслав Павловський; Художник Костянтин Сулима. — Київ: Веселка, 1991. — 303 с.: іл. — 115000 пр. — 2 крб. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Kammerer Maksim Kammerer geroj nizki romaniv brativ Strugackih Naselenij ostriv Zhuk u murashniku Hvili gasyat viter cherez ochi yakogo avtori vedut rozpovid pro podiyi ta yavisha sho yih hvilyuyut Maksim Kammerer na pochatku podij Naselenogo ostrova U pershomu z cih romaniv Naselenij ostriv Maksim molodij zorelotchik chlen Grupi vilnogo poshuku vipadkovo potraplyaye na planetu Saraksh de jde vijna mizh totalitarnimi rezhimami Tam vin znajomitsya z j faktichno staye odnim iz pershih progresoriv U drugomu romani Zhuk u murashniku Maksim Kammerer spivrobitnik KOMKONu 2 Komisiya kontaktiv organizaciyi yaka namagayetsya borotisya z mozhlivim progresorstvom chuzhoplanetnoyi civilizaciyi na Zemli U tretomu romani Hvili gasyat viter Kammerer bere uchast u viyavlenni organizaciyi lyudeniv osib iz probudzhenoyu novim etapom u rozvitku lyudstva Kammerer zgaduyetsya takozh v povistyah Malyuk ta Hlopec iz pekla BiografiyaIstoriya zhittya Maksima Kammerera visvitlena avtorami ne duzhe detalno lishe v zagalnih risah Vin opovidach radshe nizh golovnij personazh Vidomo sho vin narodivsya v jogo batkami buli fiziki V dvadcyatirichnomu vici Maksim vstupiv u Grupu vilnogo poshuku ta v hodi avariyi svogo kosmichnogo korablya potrapiv na Saraksh Tam vin vidkriv diyalnist zemlyan a potim pracyuvav u KOMKONi 2 Vidkriv na Sarakshi rasu golovaniv shozhih na sobak Pracyuyuchi progresorom na Sarakshi pid operativnim kodom Bilij Ferz stav pershim zemlyaninom yakij zumiv proniknuti v Ostrovnu imperiyu za sho otrimav prizvisko Big Bag U 90 h rokah 22 stolittya pracyuvav nachalnikom viddilu nadzvichajnih podij v sektori Ural Pivnich KOMKONu viv rozsliduvannya spravi pid nazvoyu Vizit staroyi dami sho zavershilasya u Velikim odkrovennyam oprilyudnennyam informaciyi pro isnuvannya novogo vidu lyudini sho perevershuye zvichajnih Homo Sapiens lyudeniv Odnim iz jogo spivrobitnikiv buv majbutnij lyuden Tojvo Glumov Ostannij raz chitach zustrichayetsya z Kammererom u mu koli vin na prohannya materi Tojvo Majyi Glumovoyi opisuye podiyi kincya 22 stolittya Naselenij ostriv Kosmichnij korabel Maksima Kammerera u rezultati avariyi buv zmushenij sisti na planeti Saraksh Yak z yasovuyetsya cya planeta de meshkayut lyudi perezhila yadernu vijnu V rezultati znachna chastina planeti peretvorilas na radioaktivni dzhungli abo pusteli a na pridatnih do zhittya teritoriyah diyut totalitarni rezhimi Proti odnogo z takogo rezhimiv Krayini Vognenosnih Tvorciv yakij za dopomogoyu specialnogo viprominyuvannya vplivaye na mislennya lyudej ta peresliduye tih sho ne piddayutsya jogo vplivu Maksim zdijsnyuvav borotbu V pidsumku jomu vdalosya vimknuti sistemu viprominyuvachiv Odnak isnuvannya totalitarnih rezhimiv viyavilos rezultatom diyalnosti zemlyan zokrema Rudolfa Sikorskogo zadlya vidnovlennya planeti Zreshtoyu Maksim priyednavsya do Sikorskogo na umovi sho viprominyuvannya ne bude bilshe vikoristovuvatisya RiznePochatkovo Strugacki nazvali Maksima Rostislavskim ale shob zadovolniti cenzuru zminili prizvishe na bilsh nimecke zm yakshuyuchi antiradyanske spryamuvannya Naselenogo ostrova v yakomu chitach mig pobachiti paraleli mizh situaciyeyu na Sarakshi ta na Zemli V ekranizaciyah Naselenogo ostrova Kammerera graye aktor Vasil Stepanov Posilannya Arhiv originalu za 10 chervnya 2012 Procitovano 6 grudnya 2009 Dzherela Naselenij ostriv Arkadij Strugackij Boris Strugackij Naselenij ostriv Fantastichna povist Pereklav z rosijskoyi Stanislav Pavlovskij Hudozhnik Kostyantin Sulima Kiyiv Veselka 1991 303 s il 115000 pr 2 krb ISBN 5 301 00987 7