Молда́вська Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка (молд./рум. Република Советикэ Сочиалистэ Молдовеняскэ; рос. Молда́вская Сове́тская Социалисти́ческая Респу́блика) — державне утворення, що існувало в 1940–1991, одна з республік СРСР. Столиця республіки — Кишинів.
Молдавська Радянська Соціалістична Республіка Молдавская Советская Социалистическая Республика Република Советикэ Сочиалистэ Молдовеняскэ | |||||
| |||||
| |||||
Гімн Гімн Молдавської РСР | |||||
![]() | |||||
Столиця | Кишинів | ||||
Мови | молдовська, російська | ||||
Форма правління | Радянська республіка | ||||
Історія | |||||
- Засновано | 2 серпня 1940 | ||||
- Ліквідовано | 27 серпня 1991 | ||||
Площа | 33 700 км2 | ||||
Населення | |||||
- | 4 337 000 осіб | ||||
Густота | 128,7 осіб/км² | ||||
![]() ![]() ![]() | |||||
|
Станом на 1987 поділялась на 40 адміністративних районів, 21 місто і 48 смт.
23 червня 1990 Молдавська РСР проголосила свій суверенітет, а 27 серпня 1991 — державну незалежність.
Історія утворення
23 серпня 1939 підписаний Пакт Молотова — Ріббентропа — договір про ненапад між Третім Рейхом і СРСР. У секретному додатковому протоколі до цього договору розмежовувалися сфери впливу у Східній Європі і, зокрема, підкреслювався інтерес СРСР до Бессарабії.
26 і 27 червня 1940 уряд СРСР направив уряду Румунії дві ноти, в яких пропонувалося повернути Бессарабію Радянському Союзу. Коронна рада Румунії вимушена згодитися з радянськими вимогами. У ноті від 28 червня 1940 уряд Румунії згодився з пропозицією про передачу Бессарабії, а також з порядком і термінами виведення своїх військ і адміністрації. Цього ж дня, 28 червня, в Бессарабію були введені частини Червоної Армії.
10 липня 1940 р. ЦК ВКП(б) і Рада Народних Комісарів СРСР ухвалили Постанову «Про утворення союзної МРСР» (ні ЦК ВКП(б), ні РНК СРСР не мали компетенції та повноважень ухвалювати рішення про утворення якої-небудь нової союзної республіки), а 20 липня Політбюро ЦК ВКП(б) остаточно вирішує питання про територіальне розмежування МАРСР.
2 серпня 1940 року на VII сесії Верховної Ради СРСР прийнятий «Закон про утворення союзної Молдавської Радянської Соціалістичної Республіки».
До складу Молдавської РСР були включені: Кишинів, 6 з 9 повітів Бессарабії (Бєльцький, Бендерський, Кагульський, Кишинівський, Оргєєвський, Сорокський), а також Тирасполь і 6 з 14 районів колишньої Молдавської АРСР (Григоріопольський, Дубоссарський, Каменський, Рибницький, Слободзейський, Тираспольський). Решта районів МАРСР, а також Аккерманський, Ізмаїльський та Хотинський повіти Бессарабії відійшли до Української РСР.
У листопаді 1940 змінений кордон між МРСР і УРСР. До Української РСР відійшов 61 населений пункт з 55 000 населенням (46 населених пунктів Бендерського повіту, 1 населений пункт Кагульського повіту, 14 населених пунктів колишніх районів МАРСР). До Молдавської РСР відішли 96 населених пунктів з 203 000 населенням (76 населених пунктів Хотинського повіту, 6 — Ізмаїльського і 14 Аккерманського повітів). Ці зміни мотивувалися тим, що в населених пунктах, переданих Молдавській РСР, переважало молдовське населення, а в переданих Українській РСР — українське, болгарське та зросійщене населення.
В результаті територія МРСР склала 33 700 км², населення — 2,7 млн осіб, з яких 70 % складали молдовани.
Дивись також: Молдова у Другій світовій війні
Економіка
Промисловість
За роки радянської влади великий розвиток в економіці республіки отримали електроенергетика, машинобудування, легка промисловість, виробництво будівельних матеріалів.
Основа електроенергетики — теплові електростанції: , і і інші, Дубоссарська ГЕС (на річці Дністер).
Провідна галузь промисловості — харчосмакова (виноробна, плодоовочеконсервна, цукрова, борошномельно-круп'яна, олійницька, у тому числі виробництво рожевої, шавлієвої, м'ятної, лавандової олії для парфумерної та кондитерської промисловості, тютюнова та інші).
Великі центри: Кишинів, Тирасполь, Бєльці, Бендери. Переробна чорна металургія (Рибниця). З галузей машинобудування були найрозвиненіші електротехнічна (у тому числі трансформатори, електродвигуни, побутові холодильники та пральні машини), приладобудівна промисловість (виробництво лічильних машин та іншого), сільськогосподарське машинобудування (у тому числі садово-городні машини), тракторобудування — головним чином у Кишиневі, Тирасполі, Бельцях, Бендерах. Легка промисловість (килими та килимові вироби, шкіряне взуття, трикотажні, швейні вироби, натуральний шовк та інше).
Розвивалися хімічна (виробництво лаків, фарб, штучних шкір і гумотехнічних виробів), мікробіологічна промисловість. Виробництво будматеріалів, скляна промисловість, деревообробка.
Сільське господарство
У 1987 в республіці налічувалося 489 радгоспів і 372 колгоспа. Сільськогосподарські угіддя становили 2,6 мільйонів га, з них рілля — 1,8 мільйона га. Площа виноградних насаджень 205 тисяч га, плодово-ягідних 208 тисяч га. Посівні площі зернових культур (пшениця, кукурудза, ячмінь) 707 тисяч га (1986 рік), валовий збір зерна 2044 тисяч тонн.
Найважливіші галузі сільського господарства — виноградарство і плодівництво. Валовий збір винограду — 1222 тисяч тонн у 1986 році, плодів і ягід — 1202 тисяч тонн.
Вирощували технічні (соняшник, цукрові буряки, тютюн, ефірно-олійні) культури. Овочівництво.
Тваринництво, головним чином молочно-м'ясного напряму. Поголів'я (на 1987 рік, у млн голів): велика рогата худоба — 1,2 (у тому числі корів — 0,4), свиней — 1,9, овець і кіз — 1,2.
Транспорт
Основні види транспорту — залізничний і автомобільний. Експлуатаційна довжина (на 1986 рік):
- Залізниць — 1,15 тис. км,
- автодоріг — 10,1 тисяч км (в тому числі з твердим покриттям — 9,4 тисяч км).
Судноплавство по Дністру і Пруту.
Керівники Молдавської РСР
Цікаво, що всі керівники Молдавської РСР — лідери її Компартії, в 1940—1989, мали відношення до України, народилися на території її губерній й областей. Тільки останній керманич радянської Молдавії, Петро Лучинський (майбутній президент незалежної Молдови), народився в Молдові.
- Бородін Петро Григорович (1940—1942). Народився у Катеринославі.
- Салогор Микита Леонтійович (1942—1946). Народився у селі Костянтинівка, Херсонська губернія.
- Коваль Микола Григорович (1946—1950). Народився у селі Кам'янка, Подільська губернія.
- Брежнєв Леонід Ілліч (1950—1952). Народився у селі Кам'янське, Катеринославська губернія.
- Гладкий Дмитро Спиридонович (1952—1954). Народився у селі Мартоноша, Катеринославська губернія.
- Сердюк Зиновій Тимофійович (1954—1961). Народився у селі Гарбузинка, Херсонська губернія
- Бодюл Іван Іванович (1961—1980). Народився у селі Олександрівка, Херсонська губернія.
- Гроссу Семен Кузьмович (1980—1989). Народився у селі Новоселівка, Одеська область.
- Лучинський Петро Кирилович (1989—1990).
Уродженці Молдавської РСР
- Богданов Дмитро Степанович — український освітянин
Примітки
- s:ru:Закон СССР от 02.08.1940 о включении Северной части Буковины … в состав Украинской Советской Социалистической Республики(рос.)
- Указ Президиума Верховного Совета СССР от 4 ноября 1940 года «Об установлении границы между Украинской Советской Социалистической Республикой и Молдавской Советской Социалистической Республикой»(рос.)
Посилання
- Молдавська Радянська Соціалістична Республіка [ 4 вересня 2014 у Wayback Machine.] // Українська радянська енциклопедія
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Molda vska Radya nska Socialisti chna Respu blika mold rum Republika Sovetike Sochialiste Moldovenyaske ros Molda vskaya Sove tskaya Socialisti cheskaya Respu blika derzhavne utvorennya sho isnuvalo v 1940 1991 odna z respublik SRSR Stolicya respubliki Kishiniv Moldavska Radyanska Socialistichna Respublika Moldavskaya Sovetskaya Socialisticheskaya Respublika Republika Sovetike Sochialiste Moldovenyaske 1940 1941 1944 1991 Prapor Gerb Gimn Gimn Moldavskoyi RSR MRSR istorichni kordoni na karti Stolicya Kishiniv Movi moldovska rosijska Forma pravlinnya Radyanska respublika Istoriya Zasnovano 2 serpnya 1940 Likvidovano 27 serpnya 1991 Plosha 33 700 km2 Naselennya 4 337 000 osib Gustota 128 7 osib km Poperednik Nastupnik Moldavska Avtonomna Radyanska Socialistichna Respublika Gubernatorstvo Bessarabiya Transnistriya Gubernatorstvo Bukovina Moldova Pridnistrovska Moldavska Respublika Respublika Gagauziya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Moldavska Radyanska Socialistichna Respublika Stanom na 1987 podilyalas na 40 administrativnih rajoniv 21 misto i 48 smt 23 chervnya 1990 Moldavska RSR progolosila svij suverenitet a 27 serpnya 1991 derzhavnu nezalezhnist Istoriya utvorennya23 serpnya 1939 pidpisanij Pakt Molotova Ribbentropa dogovir pro nenapad mizh Tretim Rejhom i SRSR U sekretnomu dodatkovomu protokoli do cogo dogovoru rozmezhovuvalisya sferi vplivu u Shidnij Yevropi i zokrema pidkreslyuvavsya interes SRSR do Bessarabiyi 26 i 27 chervnya 1940 uryad SRSR napraviv uryadu Rumuniyi dvi noti v yakih proponuvalosya povernuti Bessarabiyu Radyanskomu Soyuzu Koronna rada Rumuniyi vimushena zgoditisya z radyanskimi vimogami U noti vid 28 chervnya 1940 uryad Rumuniyi zgodivsya z propoziciyeyu pro peredachu Bessarabiyi a takozh z poryadkom i terminami vivedennya svoyih vijsk i administraciyi Cogo zh dnya 28 chervnya v Bessarabiyu buli vvedeni chastini Chervonoyi Armiyi 10 lipnya 1940 r CK VKP b i Rada Narodnih Komisariv SRSR uhvalili Postanovu Pro utvorennya soyuznoyi MRSR ni CK VKP b ni RNK SRSR ne mali kompetenciyi ta povnovazhen uhvalyuvati rishennya pro utvorennya yakoyi nebud novoyi soyuznoyi respubliki a 20 lipnya Politbyuro CK VKP b ostatochno virishuye pitannya pro teritorialne rozmezhuvannya MARSR 2 serpnya 1940 roku na VII sesiyi Verhovnoyi Radi SRSR prijnyatij Zakon pro utvorennya soyuznoyi Moldavskoyi Radyanskoyi Socialistichnoyi Respubliki Do skladu Moldavskoyi RSR buli vklyucheni Kishiniv 6 z 9 povitiv Bessarabiyi Byelckij Benderskij Kagulskij Kishinivskij Orgyeyevskij Sorokskij a takozh Tiraspol i 6 z 14 rajoniv kolishnoyi Moldavskoyi ARSR Grigoriopolskij Dubossarskij Kamenskij Ribnickij Slobodzejskij Tiraspolskij Reshta rajoniv MARSR a takozh Akkermanskij Izmayilskij ta Hotinskij poviti Bessarabiyi vidijshli do Ukrayinskoyi RSR Dokladnishe Izmayilska oblast Istoriya formuvannya U listopadi 1940 zminenij kordon mizh MRSR i URSR Do Ukrayinskoyi RSR vidijshov 61 naselenij punkt z 55 000 naselennyam 46 naselenih punktiv Benderskogo povitu 1 naselenij punkt Kagulskogo povitu 14 naselenih punktiv kolishnih rajoniv MARSR Do Moldavskoyi RSR vidishli 96 naselenih punktiv z 203 000 naselennyam 76 naselenih punktiv Hotinskogo povitu 6 Izmayilskogo i 14 Akkermanskogo povitiv Ci zmini motivuvalisya tim sho v naselenih punktah peredanih Moldavskij RSR perevazhalo moldovske naselennya a v peredanih Ukrayinskij RSR ukrayinske bolgarske ta zrosijshene naselennya V rezultati teritoriya MRSR sklala 33 700 km naselennya 2 7 mln osib z yakih 70 skladali moldovani Divis takozh Moldova u Drugij svitovij vijniEkonomikaPromislovist Za roki radyanskoyi vladi velikij rozvitok v ekonomici respubliki otrimali elektroenergetika mashinobuduvannya legka promislovist virobnictvo budivelnih materialiv Osnova elektroenergetiki teplovi elektrostanciyi i i inshi Dubossarska GES na richci Dnister Providna galuz promislovosti harchosmakova vinorobna plodoovochekonservna cukrova boroshnomelno krup yana olijnicka u tomu chisli virobnictvo rozhevoyi shavliyevoyi m yatnoyi lavandovoyi oliyi dlya parfumernoyi ta konditerskoyi promislovosti tyutyunova ta inshi Veliki centri Kishiniv Tiraspol Byelci Benderi Pererobna chorna metalurgiya Ribnicya Z galuzej mashinobuduvannya buli najrozvinenishi elektrotehnichna u tomu chisli transformatori elektrodviguni pobutovi holodilniki ta pralni mashini priladobudivna promislovist virobnictvo lichilnih mashin ta inshogo silskogospodarske mashinobuduvannya u tomu chisli sadovo gorodni mashini traktorobuduvannya golovnim chinom u Kishinevi Tiraspoli Belcyah Benderah Legka promislovist kilimi ta kilimovi virobi shkiryane vzuttya trikotazhni shvejni virobi naturalnij shovk ta inshe Rozvivalisya himichna virobnictvo lakiv farb shtuchnih shkir i gumotehnichnih virobiv mikrobiologichna promislovist Virobnictvo budmaterialiv sklyana promislovist derevoobrobka Silske gospodarstvo U 1987 v respublici nalichuvalosya 489 radgospiv i 372 kolgospa Silskogospodarski ugiddya stanovili 2 6 miljoniv ga z nih rillya 1 8 miljona ga Plosha vinogradnih nasadzhen 205 tisyach ga plodovo yagidnih 208 tisyach ga Posivni ploshi zernovih kultur pshenicya kukurudza yachmin 707 tisyach ga 1986 rik valovij zbir zerna 2044 tisyach tonn Najvazhlivishi galuzi silskogo gospodarstva vinogradarstvo i plodivnictvo Valovij zbir vinogradu 1222 tisyach tonn u 1986 roci plodiv i yagid 1202 tisyach tonn Viroshuvali tehnichni sonyashnik cukrovi buryaki tyutyun efirno olijni kulturi Ovochivnictvo Tvarinnictvo golovnim chinom molochno m yasnogo napryamu Pogoliv ya na 1987 rik u mln goliv velika rogata hudoba 1 2 u tomu chisli koriv 0 4 svinej 1 9 ovec i kiz 1 2 Transport Osnovni vidi transportu zaliznichnij i avtomobilnij Ekspluatacijna dovzhina na 1986 rik Zaliznic 1 15 tis km avtodorig 10 1 tisyach km v tomu chisli z tverdim pokrittyam 9 4 tisyach km Sudnoplavstvo po Dnistru i Prutu Kerivniki Moldavskoyi RSRCikavo sho vsi kerivniki Moldavskoyi RSR lideri yiyi Kompartiyi v 1940 1989 mali vidnoshennya do Ukrayini narodilisya na teritoriyi yiyi gubernij j oblastej Tilki ostannij kermanich radyanskoyi Moldaviyi Petro Luchinskij majbutnij prezident nezalezhnoyi Moldovi narodivsya v Moldovi Borodin Petro Grigorovich 1940 1942 Narodivsya u Katerinoslavi Salogor Mikita Leontijovich 1942 1946 Narodivsya u seli Kostyantinivka Hersonska guberniya Koval Mikola Grigorovich 1946 1950 Narodivsya u seli Kam yanka Podilska guberniya Brezhnyev Leonid Illich 1950 1952 Narodivsya u seli Kam yanske Katerinoslavska guberniya Gladkij Dmitro Spiridonovich 1952 1954 Narodivsya u seli Martonosha Katerinoslavska guberniya Serdyuk Zinovij Timofijovich 1954 1961 Narodivsya u seli Garbuzinka Hersonska guberniya Bodyul Ivan Ivanovich 1961 1980 Narodivsya u seli Oleksandrivka Hersonska guberniya Grossu Semen Kuzmovich 1980 1989 Narodivsya u seli Novoselivka Odeska oblast Luchinskij Petro Kirilovich 1989 1990 Urodzhenci Moldavskoyi RSRBogdanov Dmitro Stepanovich ukrayinskij osvityaninPrimitkis ru Zakon SSSR ot 02 08 1940 o vklyuchenii Severnoj chasti Bukoviny v sostav Ukrainskoj Sovetskoj Socialisticheskoj Respubliki ros Ukaz Prezidiuma Verhovnogo Soveta SSSR ot 4 noyabrya 1940 goda Ob ustanovlenii granicy mezhdu Ukrainskoj Sovetskoj Socialisticheskoj Respublikoj i Moldavskoj Sovetskoj Socialisticheskoj Respublikoj ros PosilannyaMoldavska Radyanska Socialistichna Respublika 4 veresnya 2014 u Wayback Machine Ukrayinska radyanska enciklopediyaDiv takozhBessarabska Radyanska Socialistichna Respublika SRSR Administrativnij podil SRSR