Луїза Саксен-Гота-Альтенбурзька (нім. Luise von Sachsen-Gotha-Altenburg), повне ім'я Луїза Пауліна Шарлотта Фредеріка Августа Саксен-Гота-Альтенбурзька (нім. Prinzessin Luise Pauline Charlotte Friederike Auguste von Sachsen-Gotha-Altenburg), 21 грудня 1800 — 30 серпня 1831) — донька герцога Саксен-Гота-Альтенбургу Еміля Августа та принцеси Луїзи Шарлотти Мекленбург-Шверінської, дружина герцога Саксен-Кобург-Заальфельдського Ернста III, матір принца-консорта Великої Британії Альберта.
Луїза Саксен-Гота-Альтенбурзька | |
---|---|
нім. Luise von Sachsen-Gotha-Altenburg | |
![]() Портрет Луїзи пензля Вільяма Кордена-старшого, 1844 | |
4-а герцогиня Саксен-Кобург-Заальфельду | |
Початок правління: | 31 липня 1817 |
Кінець правління: | 31 березня 1826 |
Попередник: | Августа Ройсс-Еберсдорф |
Наступник: | не було |
Дата народження: | 21 грудня 1800 |
Місце народження: | Замок Фріденштайн, Гота, Саксен-Гота-Альтенбург |
Країна: | Священна Римська імперія |
Дата смерті: | 30 серпня 1831 (30 років) |
Місце смерті: | Париж, Королівство Франція |
Поховання | d |
Чоловік: | 1) Ернст III 2) Александр фон Гайнштайн |
Діти: | Ернст, Альберт |
Династія: | Саксен-Кобург-Готська |
Батько: | Август Саксен-Гота-Альтенбурзький |
Мати: | Луїза Шарлотта Мекленбург-Шверінська |
Луїза Саксен-Гота-Альтенбурзька у Вікісховищі |
Біографія
Луїза народилась о 12.45 21 грудня 1800 року у замку Фріденштайн в Готі, офіційній резиденції правителів герцогства Саксен-Гота-Альтенбург, єдиною дитиною кронпринца Еміля Августа та його першої дружини Луїзи Шарлотти Мекленбург-Шверінської. За два тижні після пологів матір померла. Батько у 1802 одружився вдруге із Кароліною Гессен-Кассельською. 1804 року він став правителем країни.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelExTDBwdmMyVm1YMGR5WVhOemFWOHRYMHgxYVhObFgxQnlhVzU2WlhOemFXNWZkbTl1WDFOaFkyaHpaVzR0UTI5aWRYSm5MVUZzZEdWdVluVnlaeVV5UTE4eE9ERTBMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFLYjNObFpsOUhjbUZ6YzJsZkxWOU1kV2x6WlY5UWNtbHVlbVZ6YzJsdVgzWnZibDlUWVdOb2MyVnVMVU52WW5WeVp5MUJiSFJsYm1KMWNtY2xNa05mTVRneE5DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Дівчинка виросла при дворі у Готі. Її релігійною освітою займався відомий богослов Фрідріх Людвіг Андреас Регель. Навчання тривало до конфірмації принцеси, що пройшла 26 серпня 1816 року.
Описували Луїзу як молоду, красиву та розумну дівчину. 20 грудня 1816 року відбулися її заручини з герцогом Саксен-Кобург-Заальфельдським Ернстом III. 31 липня 1817 року у пройшла церемонія одруження. Нареченій було 16 років, нареченому — 33 роки. У шлюбі народила двох синів:
- Ернст (1818—1893) — герцог Саксен-Кобург-Готи у 1844—1893 роках, був одружений з Александріною Баденською, мав кількох позашлюбних дітей;
- Альберт (1819—1861) — принц-консорт Великої Британії у 1840—1861 роках, чоловік королеви Вікторії, мав дев'ятеро дітей.
У 1822 році помер батько Луїзи, передавши керування Саксен-Альтенбургом молодшому брату Фрідріху.
Герцогиня із дітьми віддавала перевагу перебуванню у замку Розенау в чотирьох милях від Кобурга, який вважала більш зручним, ніж офіційну резиденцію Еренбург. Її шлюб, укладений з політичних мотивів, не був щасливим. І вона, і Ернст мали позашлюбні зв'язки.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpqTDB4dmRXbHpaVjl2Wmw5VFlYaGxMVWR2ZEdoaExVRnNkR1Z1WW5WeVp5VXlRMTlrZFdOb1pYTnpYMjltWDFOaGVHVXRRMjlpZFhKblgyRnVaRjlIYjNSb1lTVXlRMTkzYVhSb1gyaGxjbDlqYUdsc1pISmxiaTVxY0djdk1qQXdjSGd0VEc5MWFYTmxYMjltWDFOaGVHVXRSMjkwYUdFdFFXeDBaVzVpZFhKbkpUSkRYMlIxWTJobGMzTmZiMlpmVTJGNFpTMURiMkoxY21kZllXNWtYMGR2ZEdoaEpUSkRYM2RwZEdoZmFHVnlYMk5vYVd4a2NtVnVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У 1824 році подружжя остаточно роз'їхалося. 2 вересня герцогиня залишила Кобург. Новим місцем проживання стало містечко Санкт-Вендель у князівстві Ліхтенберг, що був ексклавом Саксен-Кобург-Заальфельда. Луїзі заборонили бачитися з дітьми та навіть мати їх портрети. Тим не менш, за нею до Санкт-Веделя виїхав барон Александр фон Ганштайн, із яким її пов'язували романтичні стосунки.
Тривав процес розірвання шлюбу, коли прийшла звістка про смерть бездітного герцога Саксен-Гота-Альтенбургу Фрідріха IV, дядька Луїзи. Герцогиня, в угоді про поділ власності, відмовилася від усіх претензій на батьківську країну, окрім права володіння замком Альтенбург. За рішенням короля Саксонії Фрідріха Августа I, що виступив третейським суддею в питанні спадкоємництва, Саксен-Гота-Альтенбург мав бути знову розділений. Альтенбург відходив герцогу Саксен-Хільдбурґхаузенському, Гота — Ернсту Заальфельдському. Але 31 березня 1826 року було оформлене офіційне розлучення його із Луїзою, тож інші представники ернестинської династії протестували проти отримання Ернстом Готи. Лише у листопаді 1826 була укладена компромісна угода, за якою Заальфельд передавався герцогству Саксен-Мейнінген, а, натомість, від герцогства Саксен-Альтенбург отримував Готу. В результаті, була створена нова держава Саксен-Кобург-Гота.
Луїза 18 жовтня 1826 року взяла у Санкт-Веделі таємний шлюб із Александром фон Ганштайном. Новий герцог Саксен-Альтенбургу, Фрідріх, дарував Александру титул графа Пьольцига та Баєрсдорфа, що був створений за назвами маєтків Луїзи. Подружжя провело у Санкт-Веделі кілька щасливих років. Герцогиня брала участь у суспільному житті, народ поважав її, називаючи Landesmutter, матір'ю країни. Смутку Луїзі додавала тільки заборона бачити синів.
Стан її здоров'я ставав все гіршим. 16 лютого 1831 року подружжя виїхало до Парижу, щоб Луїза мала змогу отримати необхідну допомогу. Лікарі констатували рак. За півроку вона померла у Парижі. Поховали Луїзу у сільській церкві Пефеффельбаху. 1846 року її тіло було перенесено до герцогської усипальниці у церкві Моріца в Кобургу, а у 1860 — знайшло останній притулок у новозбудованому герцогському мавзолеї на цвинтарі Глокенберг.
1840 року її син Альберт узяв за дружину британську королеву Вікторію і став родоначальником нової династії на британському престолі, що, змінивши назву на Віндзорську, і дотепер править країною. Королева Єлизавета є праправнучкою принца Альберта і прапраправнучкою Луїзи Саксен-Гота-Альтенбурзької.
Генеалогія
Примітки
- Mitteldeutsche Familienkunde, Heft 1/1985, Seite 22
- Weintraub, Stanley (1997). Uncrowned King: The Life of Prince Albert. London: John Murray Inc. .
Література
- Rosemarie Barthel: Prinzessin Luise von Sachsen-Gotha-Altenburg. Stamm-Mutter des englischen Königshauses, Quelleninventar mit ausgewählten Dokumenten des ThStA Gotha, in: Schriften des Thüringischen Staatsarchivs Gotha, 2009, ISSN 1612-0582
- Hans-Joachim Netzer: Albert von Sachsen-Coburg und Gotha. Beck, München 1988,
- Albert Schumann: Luise. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 19, Duncker & Humblot, Leipzig 1884, S. 630 f.
- Josef Dreesen, Gerhard Schnur: Herzogin Luise von Sachsen-Coburg-Saalfeld: Ein Porträt, St. Wendel 2006
Посилання
- Саксен-Гота-Альтенбург (англ.)
- Профіль на Geneall.net (нім.)
- Профіль на Thepeerage.com [ 29 липня 2020 у Wayback Machine.] (англ.)
- Генеалогія Луїзи Саксен-Гота-Альтенбурзької [ 9 квітня 2013 у Wayback Machine.] (англ.)
- (нім.)
- Будуар герцогині в Еренбурзькому палаці (нім.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Luyiza Saksen Gota Altenburzka nim Luise von Sachsen Gotha Altenburg povne im ya Luyiza Paulina Sharlotta Frederika Avgusta Saksen Gota Altenburzka nim Prinzessin Luise Pauline Charlotte Friederike Auguste von Sachsen Gotha Altenburg 21 grudnya 1800 30 serpnya 1831 donka gercoga Saksen Gota Altenburgu Emilya Avgusta ta princesi Luyizi Sharlotti Meklenburg Shverinskoyi druzhina gercoga Saksen Koburg Zaalfeldskogo Ernsta III matir princa konsorta Velikoyi Britaniyi Alberta Luyiza Saksen Gota Altenburzkanim Luise von Sachsen Gotha AltenburgLuyiza Saksen Gota AltenburzkaPortret Luyizi penzlya Vilyama Kordena starshogo 18444 a gercoginya Saksen Koburg ZaalfelduPochatok pravlinnya 31 lipnya 1817Kinec pravlinnya 31 bereznya 1826Poperednik Avgusta Rojss EbersdorfNastupnik ne buloData narodzhennya 21 grudnya 1800 1800 12 21 Misce narodzhennya Zamok Fridenshtajn Gota Saksen Gota AltenburgKrayina Svyashenna Rimska imperiyaData smerti 30 serpnya 1831 1831 08 30 30 rokiv Misce smerti Parizh Korolivstvo FranciyaPohovannyadCholovik 1 Ernst III 2 Aleksandr fon GajnshtajnDiti Ernst AlbertDinastiya Saksen Koburg GotskaBatko Avgust Saksen Gota AltenburzkijMati Luyiza Sharlotta Meklenburg ShverinskaLuyiza Saksen Gota Altenburzka u VikishovishiBiografiyaLuyiza narodilas o 12 45 21 grudnya 1800 roku u zamku Fridenshtajn v Goti oficijnij rezidenciyi praviteliv gercogstva Saksen Gota Altenburg yedinoyu ditinoyu kronprinca Emilya Avgusta ta jogo pershoyi druzhini Luyizi Sharlotti Meklenburg Shverinskoyi Za dva tizhni pislya pologiv matir pomerla Batko u 1802 odruzhivsya vdruge iz Karolinoyu Gessen Kasselskoyu 1804 roku vin stav pravitelem krayini Portret princesi penzlya J M Grassi 1814 Divchinka virosla pri dvori u Goti Yiyi religijnoyu osvitoyu zajmavsya vidomij bogoslov Fridrih Lyudvig Andreas Regel Navchannya trivalo do konfirmaciyi princesi sho projshla 26 serpnya 1816 roku Opisuvali Luyizu yak molodu krasivu ta rozumnu divchinu 20 grudnya 1816 roku vidbulisya yiyi zaruchini z gercogom Saksen Koburg Zaalfeldskim Ernstom III 31 lipnya 1817 roku u projshla ceremoniya odruzhennya Narechenij bulo 16 rokiv narechenomu 33 roki U shlyubi narodila dvoh siniv Ernst 1818 1893 gercog Saksen Koburg Goti u 1844 1893 rokah buv odruzhenij z Aleksandrinoyu Badenskoyu mav kilkoh pozashlyubnih ditej Albert 1819 1861 princ konsort Velikoyi Britaniyi u 1840 1861 rokah cholovik korolevi Viktoriyi mav dev yatero ditej U 1822 roci pomer batko Luyizi peredavshi keruvannya Saksen Altenburgom molodshomu bratu Fridrihu Gercoginya iz ditmi viddavala perevagu perebuvannyu u zamku Rozenau v chotiroh milyah vid Koburga yakij vvazhala bilsh zruchnim nizh oficijnu rezidenciyu Erenburg Yiyi shlyub ukladenij z politichnih motiviv ne buv shaslivim I vona i Ernst mali pozashlyubni zv yazki Luyiza iz sinami u 1823 Portret Lyudviga Dollya U 1824 roci podruzhzhya ostatochno roz yihalosya 2 veresnya gercoginya zalishila Koburg Novim miscem prozhivannya stalo mistechko Sankt Vendel u knyazivstvi Lihtenberg sho buv eksklavom Saksen Koburg Zaalfelda Luyizi zaboronili bachitisya z ditmi ta navit mati yih portreti Tim ne mensh za neyu do Sankt Vedelya viyihav baron Aleksandr fon Ganshtajn iz yakim yiyi pov yazuvali romantichni stosunki Trivav proces rozirvannya shlyubu koli prijshla zvistka pro smert bezditnogo gercoga Saksen Gota Altenburgu Fridriha IV dyadka Luyizi Gercoginya v ugodi pro podil vlasnosti vidmovilasya vid usih pretenzij na batkivsku krayinu okrim prava volodinnya zamkom Altenburg Za rishennyam korolya Saksoniyi Fridriha Avgusta I sho vistupiv tretejskim suddeyu v pitanni spadkoyemnictva Saksen Gota Altenburg mav buti znovu rozdilenij Altenburg vidhodiv gercogu Saksen Hildburghauzenskomu Gota Ernstu Zaalfeldskomu Ale 31 bereznya 1826 roku bulo oformlene oficijne rozluchennya jogo iz Luyizoyu tozh inshi predstavniki ernestinskoyi dinastiyi protestuvali proti otrimannya Ernstom Goti Lishe u listopadi 1826 bula ukladena kompromisna ugoda za yakoyu Zaalfeld peredavavsya gercogstvu Saksen Mejningen a natomist vid gercogstva Saksen Altenburg otrimuvav Gotu V rezultati bula stvorena nova derzhava Saksen Koburg Gota Luyiza 18 zhovtnya 1826 roku vzyala u Sankt Vedeli tayemnij shlyub iz Aleksandrom fon Ganshtajnom Novij gercog Saksen Altenburgu Fridrih daruvav Aleksandru titul grafa Polciga ta Bayersdorfa sho buv stvorenij za nazvami mayetkiv Luyizi Podruzhzhya provelo u Sankt Vedeli kilka shaslivih rokiv Gercoginya brala uchast u suspilnomu zhitti narod povazhav yiyi nazivayuchi Landesmutter matir yu krayini Smutku Luyizi dodavala tilki zaborona bachiti siniv Stan yiyi zdorov ya stavav vse girshim 16 lyutogo 1831 roku podruzhzhya viyihalo do Parizhu shob Luyiza mala zmogu otrimati neobhidnu dopomogu Likari konstatuvali rak Za pivroku vona pomerla u Parizhi Pohovali Luyizu u silskij cerkvi Pefeffelbahu 1846 roku yiyi tilo bulo pereneseno do gercogskoyi usipalnici u cerkvi Morica v Koburgu a u 1860 znajshlo ostannij pritulok u novozbudovanomu gercogskomu mavzoleyi na cvintari Glokenberg 1840 roku yiyi sin Albert uzyav za druzhinu britansku korolevu Viktoriyu i stav rodonachalnikom novoyi dinastiyi na britanskomu prestoli sho zminivshi nazvu na Vindzorsku i doteper pravit krayinoyu Koroleva Yelizaveta ye prapravnuchkoyu princa Alberta i praprapravnuchkoyu Luyizi Saksen Gota Altenburzkoyi GenealogiyaFridrih III Luyiza Doroteya Saksen Mejningenska Anton Ulrih Sharlotta Amaliya Gessen Filipstalska Sharlotta Saksen Koburg Zaalfeldska Jogann Avgust Saksen Gota Altenburzkij Luyiza Rojss cu Kostric Ernst II Sharlotta Saksen Mejningenska Fridrih Franc I Luyiza Saksen Gotska Emil Avgust Luyiza Sharlotta Meklenburg Shverinska Luyiza PrimitkiMitteldeutsche Familienkunde Heft 1 1985 Seite 22 Weintraub Stanley 1997 Uncrowned King The Life of Prince Albert London John Murray Inc ISBN 0 7195 5756 9 LiteraturaRosemarie Barthel Prinzessin Luise von Sachsen Gotha Altenburg Stamm Mutter des englischen Konigshauses Quelleninventar mit ausgewahlten Dokumenten des ThStA Gotha in Schriften des Thuringischen Staatsarchivs Gotha 2009 ISSN 1612 0582 Hans Joachim Netzer Albert von Sachsen Coburg und Gotha Beck Munchen 1988 ISBN 3 406 33000 2 Albert Schumann Luise In Allgemeine Deutsche Biographie ADB Band 19 Duncker amp Humblot Leipzig 1884 S 630 f Josef Dreesen Gerhard Schnur Herzogin Luise von Sachsen Coburg Saalfeld Ein Portrat St Wendel 2006PosilannyaSaksen Gota Altenburg angl Profil na Geneall net nim Profil na Thepeerage com 29 lipnya 2020 u Wayback Machine angl Genealogiya Luyizi Saksen Gota Altenburzkoyi 9 kvitnya 2013 u Wayback Machine angl nim Buduar gercogini v Erenburzkomu palaci nim