Кардинал і митрополи́т Миха́йло Леви́цький (у світі Миха́йло Леви́цький; 16 серпня 1774 р., Ланчин — 14 січня 1858 р., Унів) — єпископ Української греко-католицької церкви; з 8 березня 1816 року Митрополит Галицький та Архієпископ Львівський — предстоятель Української греко-католицької церкви. Примас Галичини і Володимирії. Кардинал. Кавалер Великого хреста ордена Леопольда.
Михайло Левицький | ||
![]() | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
8 березня 1816 — 14 січня 1858 | ||
Обрання: | 8 березня 1816 | |
Церква: | Українська греко-католицька церква | |
Попередник: | Антін Ангелович | |
Наступник: | Григорій Яхимович | |
| ||
16 червня 1856 — 14 січня 1858 | ||
Обрання: | 16 червня 1856 | |
Попередник: | Ісидор Київський | |
Наступник: | Сильвестр Сембратович | |
| ||
1813 — 8 березня 1816 | ||
Народження: | 16 серпня 1774 Ланчин | |
Смерть: | 14 січня 1858 (83 роки) Унів | |
Похоронений: | Унів, Унівська лавра | |
Прийняття священичого сану: | 1798 | |
Єпископська хіротонія: | 20 вересня 1813 | |
Нагороди: | ![]() |
Життєпис
Народився у селищі Ланчин, нині Надвірнянського району Івано-Франківської області, Україна (колишній Надвірнянський повіт), що на Покутті. Його батько був священником, шляхтичем гербу «Рогаля».
1790 року закінчив Станиславівську цісарсько-королівську гімназію; згодом навчався у греко-католицькій Духовній семінарії Барбареум у Відні, що діяла при храмі св. Варвари. Свої богословські студії завершив науковим ступенем доктора богослов'я.
1798 року рукоположений на священника. З 1797 року був префектом Львівської духовної семінарії, пізніше професором Святого Письма та пасторального богослов'я у Львівському університеті.
1808 року канонік Галицької митрополії у Львові.
На 15-річчі священства (1813 р.) рукоположений на єпископа-ординарія Перемиської єпархії.
29 квітня 1814 року брав участь у похороні дідича Бучача, каноніка, графа Каєтана Потоцького.
17 серпня 1815 року австрійський імператор Франц I призначив Михайла Левицького Галицьким митрополитом та Львівським архієпископом, а Папа Римський затвердив це рішення 8 березня 1816 року.
1846 року номінований на примаса Галичини, титул якого раніше традиційно надавався римо-католицькому єпископові.
1856 року Папа Пій ІХ призначив Митрополита Михайла Левицького кардиналом (другим за чергою в УГКЦ).
Відомий своєю строгістю до духовенства.
Громадська діяльність
Будучи на посту перемишльського єпископа з 1813 року та в перших роках перебування в сані митрополита, заснував 383 народні (парафіяльні) школи в давній Перемисько-Самбірській єпархії — і піклувався про видання для них підручників; підтримав створення Перемиського культурно-освітнього товариства греко-католицьких священників (1816 р.) і дяко-вчительського інституту (1817 р.). Спільно з Іваном Могильницьким домагався запровадження викладання українською мовою у школах Східної Галичини.
1815 року (за іншими даними — 1816) Михайло Левицький видав «Катехізис», 1816 року «Буквар славенського язика». Обидві книги надруковані зрозумілою для простого народу українською мовою в Будапешті (що на той час називався ще Будою). Львівська митрополича консисторія курендою від 20 червня 1816 року зобов'язувала деканів купувати цей «Катехізис» та користуватися ним у всіх церквах. Згодом «Катехізис» набув популярності в обох галицьких єпархіях — Перемиській і Львівський. Автором обидвох книг був І. Могильницький.
Згодом визначився як консерватор, близький до польсько-шляхетських кіл, противник модерних віянь в суспільному і культурному житті. Став одним з ініціаторів цензурної заборони альманахів «Зоря» і «Русалка Дністровая», що їх видала «Руська трійця».
Був учасником Віденського конгресу 1815 року. 1839 року виступив з протестом проти ліквідації російським урядом унії на Правобережжі, Волині й Білорусі.
Під час Революції 1848—1849 років в Австрійській імперії підтримав створення Головної Руської Ради, заохочував духовенство до праці над просвітою народу, виявляючи, однак непослідовність у ставленні до інтриг польської політичної верхівки.
Смерть і вшанування пам'яті
Помер і похований у Унівському монастирі 14 січня 1858 року. Похоронними богослужіннями прощали найвищого церковного ієрарха і палкого патріота по всій Галичині, у Відні, а також у Римі.
2008 року в рамках святкування 200-річчя відновлення Львівської Архієпархії відзначено 150-літню річницю смерті кардинала. Відбувся науковий круглий стіл, приурочений до цієї дати та зорганізований представниками Інституту українознавства НАН ім. Івана Крип'якевича, на якому висвітлено найрізноманітніші аспекти його багатогранної діяльності та самовідданого служіння.
Світлини
- Мармуровий медальон із портретом Михайла Левицького на пілоні в інтер'єрі Собору Святого Юра у Львові
- Надгробна плита кардинала Михайла Левицького в Унівській Святоуспенській Лаврі УГКЦ
- Портрет митрополита Михайла Левицького
Примітки
- Sprawy krajowe. Lwów [ 14 грудня 2017 у Wayback Machine.] // Gazeta Lwowska, nr 13 z 18 stycznia 1858. — S. 1. (пол.)
- Polski Słownik Biograficzny (Polski) . Wrocław — Warszawa — Kraków: Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk. 1972. с. T. XVII. S. 233-234.
{{}}
:|first=
з пропущеним|last=
() - Barącz S. Pamiątki buczackie. — Lwów : Drukarnia «Gazety narodowej», 1882. — S. 79. (пол.)
Джерела та література
- Кисілевський В. Ю. «До історії Шашкевичівської доби», доповідь у збірнику Маркіян Шашкевич на Заході, ред. Я. Розумний, Інститут-Заповідник Маркіяна Шашкевича. — Вінніпег, 2007.
- Стеблій Ф. Левицький Михаїл (Михайло) [ 22 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 88. — .
- Bandtkie Jerzy Samuel. Dzieje narodu polskiego. [ 25 квітня 2016 у Wayback Machine.] — Т. 1. (пол.)
- Encyclopedia of Ukraine. Vol. III. — University of Toronto Press, 1993. (англ.)
Посилання
- Левицький Михайло [ 9 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — 1960. — Т. 3, кн. VI : Літери Ком — Ле. — С. 815. — 1000 екз.
- Українська католицька церква в Галичині [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Унів — згадка про Митрополита М. Левицького [ 8 квітня 2008 у Wayback Machine.]
- стаття в «Нашому Слові» про Івана Могильницького[недоступне посилання з липня 2019]
Попередник Антін Ангелович | ![]() | Архієпископ Львівський, Галицький та Кам'янецький 1816-1858 | ![]() | Наступник Григорій Яхимович |
Попередник Ісидор Київський | ![]() | Кардинал 1856-1858 | ![]() | Наступник Сильвестр Сембратович |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Levickij Kardinal i mitropoli t Miha jlo Levi ckij u sviti Miha jlo Levi ckij 16 serpnya 1774 r Lanchin 14 sichnya 1858 r Univ yepiskop Ukrayinskoyi greko katolickoyi cerkvi z 8 bereznya 1816 roku Mitropolit Galickij ta Arhiyepiskop Lvivskij predstoyatel Ukrayinskoyi greko katolickoyi cerkvi Primas Galichini i Volodimiriyi Kardinal Kavaler Velikogo hresta ordena Leopolda Mihajlo Levickij Mitropolit Galickij Arhiyepiskop Lvivskij yepiskop Kam yaneckij 8 bereznya 1816 14 sichnya 1858 Obrannya 8 bereznya 1816 Cerkva Ukrayinska greko katolicka cerkva Poperednik Antin Angelovich Nastupnik Grigorij Yahimovich Kardinal 16 chervnya 1856 14 sichnya 1858 Obrannya 16 chervnya 1856 Poperednik Isidor Kiyivskij Nastupnik Silvestr Sembratovich Yepiskop Peremiskij 1813 8 bereznya 1816 Narodzhennya 16 serpnya 1774 1774 08 16 Lanchin Smert 14 sichnya 1858 1858 01 14 83 roki Univ Pohoronenij Univ Univska lavra Prijnyattya svyashenichogo sanu 1798 Yepiskopska hirotoniya 20 veresnya 1813 Nagorodi Kavaler Velikogo Hresta ordena Leopolda Avstriya ZhittyepisNarodivsya u selishi Lanchin nini Nadvirnyanskogo rajonu Ivano Frankivskoyi oblasti Ukrayina kolishnij Nadvirnyanskij povit sho na Pokutti Jogo batko buv svyashennikom shlyahtichem gerbu Rogalya 1790 roku zakinchiv Stanislavivsku cisarsko korolivsku gimnaziyu zgodom navchavsya u greko katolickij Duhovnij seminariyi Barbareum u Vidni sho diyala pri hrami sv Varvari Svoyi bogoslovski studiyi zavershiv naukovim stupenem doktora bogoslov ya 1798 roku rukopolozhenij na svyashennika Z 1797 roku buv prefektom Lvivskoyi duhovnoyi seminariyi piznishe profesorom Svyatogo Pisma ta pastoralnogo bogoslov ya u Lvivskomu universiteti 1808 roku kanonik Galickoyi mitropoliyi u Lvovi Na 15 richchi svyashenstva 1813 r rukopolozhenij na yepiskopa ordinariya Peremiskoyi yeparhiyi 29 kvitnya 1814 roku brav uchast u pohoroni didicha Buchacha kanonika grafa Kayetana Potockogo 17 serpnya 1815 roku avstrijskij imperator Franc I priznachiv Mihajla Levickogo Galickim mitropolitom ta Lvivskim arhiyepiskopom a Papa Rimskij zatverdiv ce rishennya 8 bereznya 1816 roku 1846 roku nominovanij na primasa Galichini titul yakogo ranishe tradicijno nadavavsya rimo katolickomu yepiskopovi 1856 roku Papa Pij IH priznachiv Mitropolita Mihajla Levickogo kardinalom drugim za chergoyu v UGKC Vidomij svoyeyu strogistyu do duhovenstva Gromadska diyalnistBuduchi na postu peremishlskogo yepiskopa z 1813 roku ta v pershih rokah perebuvannya v sani mitropolita zasnuvav 383 narodni parafiyalni shkoli v davnij Peremisko Sambirskij yeparhiyi i pikluvavsya pro vidannya dlya nih pidruchnikiv pidtrimav stvorennya Peremiskogo kulturno osvitnogo tovaristva greko katolickih svyashennikiv 1816 r i dyako vchitelskogo institutu 1817 r Spilno z Ivanom Mogilnickim domagavsya zaprovadzhennya vikladannya ukrayinskoyu movoyu u shkolah Shidnoyi Galichini 1815 roku za inshimi danimi 1816 Mihajlo Levickij vidav Katehizis 1816 roku Bukvar slavenskogo yazika Obidvi knigi nadrukovani zrozumiloyu dlya prostogo narodu ukrayinskoyu movoyu v Budapeshti sho na toj chas nazivavsya she Budoyu Lvivska mitropolicha konsistoriya kurendoyu vid 20 chervnya 1816 roku zobov yazuvala dekaniv kupuvati cej Katehizis ta koristuvatisya nim u vsih cerkvah Zgodom Katehizis nabuv populyarnosti v oboh galickih yeparhiyah Peremiskij i Lvivskij Avtorom obidvoh knig buv I Mogilnickij Zgodom viznachivsya yak konservator blizkij do polsko shlyahetskih kil protivnik modernih viyan v suspilnomu i kulturnomu zhitti Stav odnim z iniciatoriv cenzurnoyi zaboroni almanahiv Zorya i Rusalka Dnistrovaya sho yih vidala Ruska trijcya Buv uchasnikom Videnskogo kongresu 1815 roku 1839 roku vistupiv z protestom proti likvidaciyi rosijskim uryadom uniyi na Pravoberezhzhi Volini j Bilorusi Pid chas Revolyuciyi 1848 1849 rokiv v Avstrijskij imperiyi pidtrimav stvorennya Golovnoyi Ruskoyi Radi zaohochuvav duhovenstvo do praci nad prosvitoyu narodu viyavlyayuchi odnak neposlidovnist u stavlenni do intrig polskoyi politichnoyi verhivki Smert i vshanuvannya pam yatiPomer i pohovanij u Univskomu monastiri 14 sichnya 1858 roku Pohoronnimi bogosluzhinnyami proshali najvishogo cerkovnogo iyerarha i palkogo patriota po vsij Galichini u Vidni a takozh u Rimi 2008 roku v ramkah svyatkuvannya 200 richchya vidnovlennya Lvivskoyi Arhiyeparhiyi vidznacheno 150 litnyu richnicyu smerti kardinala Vidbuvsya naukovij kruglij stil priurochenij do ciyeyi dati ta zorganizovanij predstavnikami Institutu ukrayinoznavstva NAN im Ivana Krip yakevicha na yakomu visvitleno najriznomanitnishi aspekti jogo bagatogrannoyi diyalnosti ta samoviddanogo sluzhinnya SvitliniMarmurovij medalon iz portretom Mihajla Levickogo na piloni v inter yeri Soboru Svyatogo Yura u Lvovi Nadgrobna plita kardinala Mihajla Levickogo v Univskij Svyatouspenskij Lavri UGKC Portret mitropolita Mihajla LevickogoPrimitkiSprawy krajowe Lwow 14 grudnya 2017 u Wayback Machine Gazeta Lwowska nr 13 z 18 stycznia 1858 S 1 pol Polski Slownik Biograficzny Polski Wroclaw Warszawa Krakow Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1972 s T XVII S 233 234 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a first z propushenim last dovidka Baracz S Pamiatki buczackie Lwow Drukarnia Gazety narodowej 1882 S 79 pol Dzherela ta literaturaKisilevskij V Yu Do istoriyi Shashkevichivskoyi dobi dopovid u zbirniku Markiyan Shashkevich na Zahodi red Ya Rozumnij Institut Zapovidnik Markiyana Shashkevicha Vinnipeg 2007 Steblij F Levickij Mihayil Mihajlo 22 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 88 ISBN 978 966 00 1028 1 Bandtkie Jerzy Samuel Dzieje narodu polskiego 25 kvitnya 2016 u Wayback Machine T 1 pol Encyclopedia of Ukraine Vol III University of Toronto Press 1993 angl PosilannyaLevickij Mihajlo 9 listopada 2016 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini 1960 T 3 kn VI Literi Kom Le S 815 1000 ekz Ukrayinska katolicka cerkva v Galichini 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Univ zgadka pro Mitropolita M Levickogo 8 kvitnya 2008 u Wayback Machine stattya v Nashomu Slovi pro Ivana Mogilnickogo nedostupne posilannya z lipnya 2019 Poperednik Antin Angelovich Arhiyepiskop Lvivskij Galickij ta Kam yaneckij 1816 1858 Nastupnik Grigorij Yahimovich Poperednik Isidor Kiyivskij Kardinal 1856 1858 Nastupnik Silvestr Sembratovich