Лазська мова (ლაზური ნენა, lazuri nena) — одна з картвельських мов. Розповсюджена переважно на південному і південно-східному узбережжі Чорного моря. Точне число мовців визначити важко. Воно коливається в межах від 500 тис. — 1,5 млн осіб в Туреччині та 30 тис. в Грузії. Лазська мова найбільш близькою є до мегрельської (57% словникового запасу є спільним). Лази і мегрели розділилися в мовному та релігійному плані 500 років тому, але мови є взаємозрозумілими.
Лазська мова | |
---|---|
ლაზური ნენა lazuri nena | |
![]() Картвельські мови | |
Поширена в | Грузія Туреччина Німеччина |
Носії | 33 250 (1980) |
Писемність | латинське письмо і грузинська абетка |
Класифікація | Картвельська |
Офіційний статус | |
Коди мови | |
ISO 639-3 | lzz |
SIL | lzz |
Розповсюдження
Поширений в турецькому Лазістані (приморські райони північно-східної частині Туреччини) та деяких глибинних районах Туреччини та в поселенні Сарпі Грузії. Носії мови зустрічаються також в ряді інших населених пунктів Аджарії та Абхазії.
Статус
Лазська мова не має офіційного статусу ані в Туреччині, ані в Грузії, і використовується лише в родинному колі (для інших ситуацій мовці використовують офіційну мову своїх країн, будь то турецька чи грузинська).
В Туреччині кількість мовців лазської мови зменшується через швидку асиміляцію в турецьке суспільство, тому їхня мова знаходиться під загрозою зникнення. Останніми роками фольклорний музикант лаз, Бірол Топалоглу, досягнув певного успіху зі своїми альбомами "Heyamo" (1997) (перший альбом, виконаний цілком лазською мовою) та "Aravani" (2000).
Говорити лазською було заборонено в Туреччині з 1980 по 1991 рік через те, що вважалося, що це загроза політичній єдності країни. Протягом цього часу деякі академіки жалілись на існування етнічності лаз. Оскільки говорити лазською було заборонено в публічних місцях, багато дітей втратили свою рідну мову через відсутність спілкування з батьками. Більшість лазів, коли говорять лазською, мають сильний турецький акцент, оскільки вони не можуть практикувати свою рідну мову.
У 2004 році Мехмет Бекароглу, член Партії Щастя, надіслав заяву до турецького державного радіомовлення (TRT), де заявив, що його рідною мовою є лазська, тому він вимагав проведення радіовипусків на цій мові. Того ж року інтелектуали лазів надіслали петицію і зустрілися з представниками TRT, щоб вимагати створення телевізійних випусків на їхній власній мові. Однак всі їхні прохання були проігноровані владою.
У Грузії з 1930 по 1938 рік лазська та мегрельська мови користувалися культурною автономією і використовувалися як літературні мови, але форма стандартної мови не була встановлена. З тих пір всі спроби створити писемну традицію у обох мовах закінчилися невдачею, хоча більшість інтелектуалів використовують їх як літературні мови.
Діалекти
Наддіалектна форма відсутня.
- хопурі
- вітзур-аркабулі
- чхала
- атінурі
- арташенурі.
Носії різних діалектів лазької мови іноді стикаються з проблемою порозуміння і переходять на місцеву офіційну мову.
Писемність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEzTDAxamFYUmhYMjExY25WMGMzaHBMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFOWTJsMFlWOXRkWEoxZEhONGFTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Лазька мова не має писемності, функціонує лише як усний засіб спілкування. Носії мови двомовні, також володіють і турецькою (а в межах Грузії і грузинською).
Наприкінці 1920-х був створений алфавіт на основі латиниці. Сьогодні в Туреччині використовуються різні варіанти алфавітів на латиниці, а в Грузії — грузинське письмо. Ось кілька прикладів лазьких слів латинським та грузинським письмом:
- Я — ma (მა)
- Ти — si (სი)
- Мій — çkimi (ჩქიმი)
- Твій — skani (სქანი)
- Добрий день — Gegeacginas. / Xela do k'aobate. (გეგაჯგინას. / ხელა დო კაობათე)
- Добрий вечір — Kai serepe (კაი სერეფე)
- Дякую — Didi mardi (დიდი მარდი)
- Як справи? — Muç’ore? (მუჭორე?)
- Добре — Kai vore (კაი ვორე) — Kai bore (діалект вітзур)
- Ви розмовляєте лазькою? — Lazuri gişkuni? (ლაზური გიჩქინი?) / Lazuri gickini (діалект вітзур)
- Чоловік — K'oçi (კოჩი)
- Жінка — Xorz'a / Oxorca (ხორძა)
- Хлопець — Biç’i (ბიჭი)
- Дівчина — Bozo (ბოზო)
- Я тебе кохаю — Ma si maoropen (მა სი მაოროფენ.)
Впливи
Структурні явища, обумовлені зовнішньомовними контактами. В результаті розпочатого ще з 16 століття сильного впливу з боку османської мови, зумовлені ним структурні зміни зачіпають практично всі рівні мовної структури:
- у фонетиці — це спорадичне вживання звукотипу е;
- в морфології — становлення посесивної флексії імен,
- засвоєння ряду словотворчих афіксів в синтаксисі (da-skani 'сестра твоя' oxori-musi "будинок його.), далеко зайшла номінативізація структури речення;
- в лексиці — маса запозичень з турецької та грузинської, у попередній період сильно проявлявся вплив грецької мови.
Фонетика
Фонемний інвентар характеризується порівняно багатим консонантизмом при помірному розвитку вокалізму. Тут налічується 29 приголосних фонем при 5 голосних. Вокалізм представлений фонемами а, е, i, о та u. Довгі голосні і справжні дифтонги відсутні.
Наголос силовий. В двоскладових словах оно падає на другий склад з кінця: gv2rdi ‘половина’, t5ta ‘місяць’, m2u ‘він дав йому’, 4rdo ‘рано’. Теж зазвичай відбувається в трьохскладових субстантивах (ox4ri ‘дім’, kak1li ‘вдома’, karm1e ‘млин’). В трьохскладових дієслівних словоформах і прислівниках наголос падає на третій склад з кінця: k4iru ‘він побачив’, d4bЉari ‘я написав’. В тюркізмах він зберігається на тому ж складі, що і турецькій – deKiK2 ‘хвилина’, paS1 ‘паша’, bal5i ‘риба’. В говірках бувають рудименти тонового наголосу, які падають на другий склад з кінця (зрідка – на останній).
Морфологія
Іменник має категорію числа (однина і множина) і відмінку (їх число в діалектах від 4 до 7; називний, наратив, давальний, родовий, аллатив, аблатив, орудний).
Джерела
- Kojima, Gôichi (2003) Lazuri grameri Chiviyazıları, Kadıköy, İstanbul,
- Lazuri Nena — The Language of the Laz by Silvia Kutscher.
Примітки
- . Ethnologue. Архів оригіналу за 1 грудня 2007. Процитовано 12 лютого 2010.
Посилання
- Онлайн-транслітератор для лазської мови
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Lazska mova ლაზური ნენა lazuri nena odna z kartvelskih mov Rozpovsyudzhena perevazhno na pivdennomu i pivdenno shidnomu uzberezhzhi Chornogo morya Tochne chislo movciv viznachiti vazhko Vono kolivayetsya v mezhah vid 500 tis 1 5 mln osib v Turechchini ta 30 tis v Gruziyi Lazska mova najbilsh blizkoyu ye do megrelskoyi 57 slovnikovogo zapasu ye spilnim Lazi i megreli rozdililisya v movnomu ta religijnomu plani 500 rokiv tomu ale movi ye vzayemozrozumilimi Lazska movaლაზური ნენა lazuri nenaKartvelski moviPoshirena v Gruziya Turechchina NimechchinaNosiyi 33 250 1980 Pisemnist latinske pismo i gruzinska abetkaKlasifikaciya KartvelskaOficijnij statusKodi moviISO 639 3 lzzSIL lzzRozpovsyudzhennyaPoshirenij v tureckomu Lazistani primorski rajoni pivnichno shidnoyi chastini Turechchini ta deyakih glibinnih rajonah Turechchini ta v poselenni Sarpi Gruziyi Nosiyi movi zustrichayutsya takozh v ryadi inshih naselenih punktiv Adzhariyi ta Abhaziyi StatusLazska mova ne maye oficijnogo statusu ani v Turechchini ani v Gruziyi i vikoristovuyetsya lishe v rodinnomu koli dlya inshih situacij movci vikoristovuyut oficijnu movu svoyih krayin bud to turecka chi gruzinska V Turechchini kilkist movciv lazskoyi movi zmenshuyetsya cherez shvidku asimilyaciyu v turecke suspilstvo tomu yihnya mova znahoditsya pid zagrozoyu zniknennya Ostannimi rokami folklornij muzikant laz Birol Topaloglu dosyagnuv pevnogo uspihu zi svoyimi albomami Heyamo 1997 pershij albom vikonanij cilkom lazskoyu movoyu ta Aravani 2000 Govoriti lazskoyu bulo zaboroneno v Turechchini z 1980 po 1991 rik cherez te sho vvazhalosya sho ce zagroza politichnij yednosti krayini Protyagom cogo chasu deyaki akademiki zhalilis na isnuvannya etnichnosti laz Oskilki govoriti lazskoyu bulo zaboroneno v publichnih miscyah bagato ditej vtratili svoyu ridnu movu cherez vidsutnist spilkuvannya z batkami Bilshist laziv koli govoryat lazskoyu mayut silnij tureckij akcent oskilki voni ne mozhut praktikuvati svoyu ridnu movu U 2004 roci Mehmet Bekaroglu chlen Partiyi Shastya nadislav zayavu do tureckogo derzhavnogo radiomovlennya TRT de zayaviv sho jogo ridnoyu movoyu ye lazska tomu vin vimagav provedennya radiovipuskiv na cij movi Togo zh roku intelektuali laziv nadislali peticiyu i zustrilisya z predstavnikami TRT shob vimagati stvorennya televizijnih vipuskiv na yihnij vlasnij movi Odnak vsi yihni prohannya buli proignorovani vladoyu U Gruziyi z 1930 po 1938 rik lazska ta megrelska movi koristuvalisya kulturnoyu avtonomiyeyu i vikoristovuvalisya yak literaturni movi ale forma standartnoyi movi ne bula vstanovlena Z tih pir vsi sprobi stvoriti pisemnu tradiciyu u oboh movah zakinchilisya nevdacheyu hocha bilshist intelektualiv vikoristovuyut yih yak literaturni movi DialektiNaddialektna forma vidsutnya hopuri vitzur arkabuli chhala atinuri artashenuri Nosiyi riznih dialektiv lazkoyi movi inodi stikayutsya z problemoyu porozuminnya i perehodyat na miscevu oficijnu movu PisemnistGazeta Mchita muruchi vid 7 listopada 1929 roku neunifikovanij alfavit Lazka mova ne maye pisemnosti funkcionuye lishe yak usnij zasib spilkuvannya Nosiyi movi dvomovni takozh volodiyut i tureckoyu a v mezhah Gruziyi i gruzinskoyu Naprikinci 1920 h buv stvorenij alfavit na osnovi latinici Sogodni v Turechchini vikoristovuyutsya rizni varianti alfavitiv na latinici a v Gruziyi gruzinske pismo Os kilka prikladiv lazkih sliv latinskim ta gruzinskim pismom Ya ma მა Ti si სი Mij ckimi ჩქიმი Tvij skani სქანი Dobrij den Gegeacginas Xela do k aobate გეგაჯგინას ხელა დო კაობათე Dobrij vechir Kai serepe კაი სერეფე Dyakuyu Didi mardi დიდი მარდი Yak spravi Muc ore მუჭორე Dobre Kai vore კაი ვორე Kai bore dialekt vitzur Vi rozmovlyayete lazkoyu Lazuri giskuni ლაზური გიჩქინი Lazuri gickini dialekt vitzur Cholovik K oci კოჩი Zhinka Xorz a Oxorca ხორძა Hlopec Bic i ბიჭი Divchina Bozo ბოზო Ya tebe kohayu Ma si maoropen მა სი მაოროფენ VpliviStrukturni yavisha obumovleni zovnishnomovnimi kontaktami V rezultati rozpochatogo she z 16 stolittya silnogo vplivu z boku osmanskoyi movi zumovleni nim strukturni zmini zachipayut praktichno vsi rivni movnoyi strukturi u fonetici ce sporadichne vzhivannya zvukotipu e v morfologiyi stanovlennya posesivnoyi fleksiyi imen zasvoyennya ryadu slovotvorchih afiksiv v sintaksisi da skani sestra tvoya oxori musi budinok jogo daleko zajshla nominativizaciya strukturi rechennya v leksici masa zapozichen z tureckoyi ta gruzinskoyi u poperednij period silno proyavlyavsya vpliv greckoyi movi FonetikaFonemnij inventar harakterizuyetsya porivnyano bagatim konsonantizmom pri pomirnomu rozvitku vokalizmu Tut nalichuyetsya 29 prigolosnih fonem pri 5 golosnih Vokalizm predstavlenij fonemami a e i o ta u Dovgi golosni i spravzhni diftongi vidsutni Nagolos silovij V dvoskladovih slovah ono padaye na drugij sklad z kincya gv2rdi polovina t5ta misyac m2u vin dav jomu 4rdo rano Tezh zazvichaj vidbuvayetsya v trohskladovih substantivah ox4ri dim kak1li vdoma karm1e mlin V trohskladovih diyeslivnih slovoformah i prislivnikah nagolos padaye na tretij sklad z kincya k4iru vin pobachiv d4bЉari ya napisav V tyurkizmah vin zberigayetsya na tomu zh skladi sho i tureckij deKiK2 hvilina paS1 pasha bal5i riba V govirkah buvayut rudimenti tonovogo nagolosu yaki padayut na drugij sklad z kincya zridka na ostannij MorfologiyaImennik maye kategoriyu chisla odnina i mnozhina i vidminku yih chislo v dialektah vid 4 do 7 nazivnij narativ davalnij rodovij allativ ablativ orudnij DzherelaKojima Goichi 2003 Lazuri grameri Chiviyazilari Kadikoy Istanbul ISBN 975 8663 55 0 Lazuri Nena The Language of the Laz by Silvia Kutscher Primitki Ethnologue Arhiv originalu za 1 grudnya 2007 Procitovano 12 lyutogo 2010 PosilannyaOnlajn transliterator dlya lazskoyi movi