Лапу́рді або Лабу́р (баск. Lapurdi, фр. Labourd; з латинського Lapurdum) — колишня французька провінція; це одна з трьох провінцій, що складають північну Країну Басків. Адміністративно Лапурді є частиною департаменту Атлантичні Піренеї в Аквітанії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMyTDBKc1lYTnZibDlrSlRJM1ZYTjBZWEpwZEhwZlpYUmZaSFZmVEdGaWIzVnlaQzV6ZG1jdk1USTFjSGd0UW14aGMyOXVYMlFsTWpkVmMzUmhjbWwwZWw5bGRGOWtkVjlNWVdKdmRYSmtMbk4yWnk1d2JtYz0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5pTDB4aGNIVnlaR2xmUzI5cllYQmxibUV1WjJsbUx6SXdNSEI0TFV4aGNIVnlaR2xmUzI5cllYQmxibUV1WjJsbS5naWY=.gif)
Лапурді простягається вздовж Біскайської затоки від Піренеїв до річки Адур. На південь від Лапурді є Гіпускоа і Наварра, на схід — Нижня Наварра, на північ — Ланди. Площа провінції становить 858 км², населення — 234 845 осіб. На відміну від Нижньої Наварри і Субероа населення Лапурді постійно зростало протягом уже більш ніж сторіччя (для порівняння: у 1876 році населення провінції становило 91 122 осіб, у 1926 році — 125 024 осіб, у 1975 році — 178 764 осіб). Лапурді є найбільш густонаселеною провінцією французької Країни Басків.
Місцевим різновидом баскської мови є лапурдійський діалект (баск. Lapurtera). Згідно з опитуванням, проведеним у 2006 році, 17,0 % жителів Лапурді вільно володіли баскською мовою (8,8 % жителів міської агломерації Байонна-Англет-Біарриц і 25,6 % на решті території провінції) і ще 8,3 % розуміли її. Іншою поширеною у Лапурді мовою була гасконська, особливо на берегах річки Адур.
Головним містом провінції є Байонна, але столицею вважається , за 13 км від Байонни. Устаріц заступив Байонну як столицю в 1177 році, коли Річард I Левове Серце відокремив Байонну від Лапурді, і з того часу в місті була резиденція віконта Лапурді, згодом — бальї і, зрештою, місцем зібрання Більцару (баск. Biltzar) — представницьких зборів провінції аж до революції. Іншими важливими містами провінції є Біарриц, Англет (між Байонною і Біарріцом), , Сібур, і . Регіон відомий завдяки фестивалям у Байонні і червоному перцю з Еспелети. Міста на узбережжі Біскайської затоки, зокрема Біарріц, приваблюють багато туристів, у внутрішніх районах розвинений агротуризм.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0xTDB4aFgxSm9kVzVsTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxTVlWOVNhSFZ1WlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Найвищою точкою провінції є Ларрун (баск. Larrun, фр. La Rhune), гора висотою 905 м на французько-іспанському кордоні, на південь від міста . Гора займає важливе місце у баскській культурі та міфології. Вона покрита дольменами, кромлехами та іншими пам'ятниками доби неоліту. Ларрун мав репутацію місця, де відбуваються відьомські шабаші (баск. akelarre). Аж до XVIII сторіччя навколишні села платили за те, щоб на вершині гори жив монах-самітник, відлякуючи відьом.
Історія
Античні географи і історики, зокрема Страбон, згадують плем'я тарбелів, яке жило на березі Біскайської затоки. За часів Римської імперії на місці теперішньої Байонни був розташований римський каструм (укріплений табір) під назвою Лапурдум, який згодом дав назву провінції.
У середньовіччі регіон був частиною герцогства Васконія, яке згодом стало відоме як Ґасконь. У 844 році Байонна була захоплена вікінгами, які влаштували тут базу для своїх наскоків. У 986 році вікінгів вигнали, проте вони лишили як спадщину свої навички мореплавання.
У 1020 р. гасконський герцог Санчо VI Гільєм віддав Лапурді і те, що згодом буде відоме під назвою Нижня Наварра, наваррському королю Санчо III Великому. Цей монарх у 1023 році зробив Лапурді віконтством, поставивши віконтом родича гасконського герцога на ім'я Лупо Санчо. Територія віконтства охоплювала сучасну провінцію Лапурді і, ймовірно, частину теперішньої Наварри на північ від річки Бідасоа. Та згодом віконтство знову відійшло гасконським герцогам.
Тривалий час між наваррськими королями і герцогами Аквітанії, які у середині XI століття здобули Ґасконь, відбувалася боротьба за володіння регіоном. Зокрема, у 1130—1131 рр. король Арагону і Наварри здійснив напад на Байонну. Зрештою, у 1152 році, після одруження Елеонори Аквітанської з Аквітанія, включно з Лапурді, стала володінням англійської корони.
У 1451 році, незадовго до закінчення Столітньої війни, територія Лапурді перейшла до Франції. З цього часу і до революції провінція Лапурді мала широку автономію.
У 1609 році у Лапурді було спалено живцем близько 70 людей, і серед них декілька священиків, після того, як вони були звинувачені суддею П'єром де Ланкром у чаклунстві. Суддя вважав це недостатнім, за його оцінками, ще близько трьох тисяч відьом (баск. sorginak), що становило 10 % населення провінції, лишалися на свободі, та його було звільнено з посади.
У 1798 році Французька Республіка ліквідувала провінції. Лапурді, Нижня Наварра і Субероа разом із Беарном утворили департамент Нижні Піренеї, який був згодом перейменований ув Атлантичні Піренеї.
В останні кілька десятиліть у Лапурді й в інших колишніх провінціях французької Країни Басків існує рух за створення окремого баскського департаменту шляхом розділення департаменту Атлантичні Піренеї на дві частини — баскійську і гасконську (Беарн). Наразі подібні клопотання ігноруються французьким урядом.
Мореплавство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRsTDBOcFltOTFjbVZmVkhKaGFXNXBKVU16SlVFNGNtVnpMbXB3Wnk4ek1EQndlQzFEYVdKdmRYSmxYMVJ5WVdsdWFTVkRNeVZCT0hKbGN5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Лапурді й інші прибережні території грали важливу роль у дослідженні європейцями Атлантичного океану.
Найдавніший документ, у якому згадується ворвань (китовий жир), датується 670 роком. У 1059 році лапурдійські китобійці подарували віконту жир з першої здобутої тварини. Видається, що баски не вживали самі китове м'ясо і жир, а продавали їх французам, кастильцям і фламандцям. Баски використовували для китоловства трайнери (баск. traineruak) — довгі, зазвичай 14-весельні човни, що дозволяло вести китобійний промисел лише біля берега або використовуючи більший корабель як базу.
Ймовірно саме промисел китів, а також тріски, привів баскських моряків у Північне море і, згодом, до Ньюфаундленду. Баски розпочали промисел китів біля берегів Ньюфаундленду і Лабрадору у 1530-х роках. На початку XVII сторіччя баскські китобійці досягли Ісландії.
Після того, як Наварра втратила Сан-Себастьян і Ондаррибію у 1200 році, вона уклала угоду з Байонною, згідно з якою остання слугувала «наваррським портом» протягом майже трьох століть. Цю роль Байонна продовжувала відігравати й у Новий час, після анексії Наварри Кастилією (обидві провінції залишилися автономними).
Див. також
Посилання
- La population communale depuis 1876: Région Aquitaine, Institut national de la statistique et des études économiques. Архів оригіналу за 1 липня 2013. Процитовано 26 жовтня 2009.
- Fourth Sociolinguistic Survey. 2006: Basque Autonomous Community, Northern Basque Country, Navarre, Basque Country, Basque Government, Vitoria-Gasteiz, 2008, ISBN 978-84-457-2777-5 (PDF). Архів (PDF) оригіналу за 1 липня 2013. Процитовано 25 жовтня 2009.
Література
- Urzainqui, Tomás, and Olaizola, Juan M. de, La Navarra marítima. Pamiela, 1998.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Lapu rdi abo Labu r bask Lapurdi fr Labourd z latinskogo Lapurdum kolishnya francuzka provinciya ce odna z troh provincij sho skladayut pivnichnu Krayinu Baskiv Administrativno Lapurdi ye chastinoyu departamentu Atlantichni Pireneyi v Akvitaniyi Gerb Lapurdi Roztashuvannya Lapurdi u Baskoniyi Lapurdi prostyagayetsya vzdovzh Biskajskoyi zatoki vid Pireneyiv do richki Adur Na pivden vid Lapurdi ye Gipuskoa i Navarra na shid Nizhnya Navarra na pivnich Landi Plosha provinciyi stanovit 858 km naselennya 234 845 osib Na vidminu vid Nizhnoyi Navarri i Suberoa naselennya Lapurdi postijno zrostalo protyagom uzhe bilsh nizh storichchya dlya porivnyannya u 1876 roci naselennya provinciyi stanovilo 91 122 osib u 1926 roci 125 024 osib u 1975 roci 178 764 osib Lapurdi ye najbilsh gustonaselenoyu provinciyeyu francuzkoyi Krayini Baskiv Miscevim riznovidom baskskoyi movi ye lapurdijskij dialekt bask Lapurtera Zgidno z opituvannyam provedenim u 2006 roci 17 0 zhiteliv Lapurdi vilno volodili baskskoyu movoyu 8 8 zhiteliv miskoyi aglomeraciyi Bajonna Anglet Biarric i 25 6 na reshti teritoriyi provinciyi i she 8 3 rozumili yiyi Inshoyu poshirenoyu u Lapurdi movoyu bula gaskonska osoblivo na beregah richki Adur Golovnim mistom provinciyi ye Bajonna ale stoliceyu vvazhayetsya za 13 km vid Bajonni Ustaric zastupiv Bajonnu yak stolicyu v 1177 roci koli Richard I Levove Serce vidokremiv Bajonnu vid Lapurdi i z togo chasu v misti bula rezidenciya vikonta Lapurdi zgodom balyi i zreshtoyu miscem zibrannya Bilcaru bask Biltzar predstavnickih zboriv provinciyi azh do revolyuciyi Inshimi vazhlivimi mistami provinciyi ye Biarric Anglet mizh Bajonnoyu i Biarricom Sibur i Region vidomij zavdyaki festivalyam u Bajonni i chervonomu percyu z Espeleti Mista na uzberezhzhi Biskajskoyi zatoki zokrema Biarric privablyuyut bagato turistiv u vnutrishnih rajonah rozvinenij agroturizm Gora Larrun Najvishoyu tochkoyu provinciyi ye Larrun bask Larrun fr La Rhune gora visotoyu 905 m na francuzko ispanskomu kordoni na pivden vid mista Gora zajmaye vazhlive misce u baskskij kulturi ta mifologiyi Vona pokrita dolmenami kromlehami ta inshimi pam yatnikami dobi neolitu Larrun mav reputaciyu miscya de vidbuvayutsya vidomski shabashi bask akelarre Azh do XVIII storichchya navkolishni sela platili za te shob na vershini gori zhiv monah samitnik vidlyakuyuchi vidom IstoriyaAntichni geografi i istoriki zokrema Strabon zgaduyut plem ya tarbeliv yake zhilo na berezi Biskajskoyi zatoki Za chasiv Rimskoyi imperiyi na misci teperishnoyi Bajonni buv roztashovanij rimskij kastrum ukriplenij tabir pid nazvoyu Lapurdum yakij zgodom dav nazvu provinciyi U serednovichchi region buv chastinoyu gercogstva Vaskoniya yake zgodom stalo vidome yak Gaskon U 844 roci Bajonna bula zahoplena vikingami yaki vlashtuvali tut bazu dlya svoyih naskokiv U 986 roci vikingiv vignali prote voni lishili yak spadshinu svoyi navichki moreplavannya U 1020 r gaskonskij gercog Sancho VI Gilyem viddav Lapurdi i te sho zgodom bude vidome pid nazvoyu Nizhnya Navarra navarrskomu korolyu Sancho III Velikomu Cej monarh u 1023 roci zrobiv Lapurdi vikontstvom postavivshi vikontom rodicha gaskonskogo gercoga na im ya Lupo Sancho Teritoriya vikontstva ohoplyuvala suchasnu provinciyu Lapurdi i jmovirno chastinu teperishnoyi Navarri na pivnich vid richki Bidasoa Ta zgodom vikontstvo znovu vidijshlo gaskonskim gercogam Trivalij chas mizh navarrskimi korolyami i gercogami Akvitaniyi yaki u seredini XI stolittya zdobuli Gaskon vidbuvalasya borotba za volodinnya regionom Zokrema u 1130 1131 rr korol Aragonu i Navarri zdijsniv napad na Bajonnu Zreshtoyu u 1152 roci pislya odruzhennya Eleonori Akvitanskoyi z Akvitaniya vklyuchno z Lapurdi stala volodinnyam anglijskoyi koroni U 1451 roci nezadovgo do zakinchennya Stolitnoyi vijni teritoriya Lapurdi perejshla do Franciyi Z cogo chasu i do revolyuciyi provinciya Lapurdi mala shiroku avtonomiyu U 1609 roci u Lapurdi bulo spaleno zhivcem blizko 70 lyudej i sered nih dekilka svyashenikiv pislya togo yak voni buli zvinuvacheni suddeyu P yerom de Lankrom u chaklunstvi Suddya vvazhav ce nedostatnim za jogo ocinkami she blizko troh tisyach vidom bask sorginak sho stanovilo 10 naselennya provinciyi lishalisya na svobodi ta jogo bulo zvilneno z posadi U 1798 roci Francuzka Respublika likviduvala provinciyi Lapurdi Nizhnya Navarra i Suberoa razom iz Bearnom utvorili departament Nizhni Pireneyi yakij buv zgodom perejmenovanij uv Atlantichni Pireneyi V ostanni kilka desyatilit u Lapurdi j v inshih kolishnih provinciyah francuzkoyi Krayini Baskiv isnuye ruh za stvorennya okremogo baskskogo departamentu shlyahom rozdilennya departamentu Atlantichni Pireneyi na dvi chastini baskijsku i gaskonsku Bearn Narazi podibni klopotannya ignoruyutsya francuzkim uryadom Moreplavstvo Trajneri u portu mistechka Sibur Lapurdi j inshi priberezhni teritoriyi grali vazhlivu rol u doslidzhenni yevropejcyami Atlantichnogo okeanu Najdavnishij dokument u yakomu zgaduyetsya vorvan kitovij zhir datuyetsya 670 rokom U 1059 roci lapurdijski kitobijci podaruvali vikontu zhir z pershoyi zdobutoyi tvarini Vidayetsya sho baski ne vzhivali sami kitove m yaso i zhir a prodavali yih francuzam kastilcyam i flamandcyam Baski vikoristovuvali dlya kitolovstva trajneri bask traineruak dovgi zazvichaj 14 veselni chovni sho dozvolyalo vesti kitobijnij promisel lishe bilya berega abo vikoristovuyuchi bilshij korabel yak bazu Jmovirno same promisel kitiv a takozh triski priviv baskskih moryakiv u Pivnichne more i zgodom do Nyufaundlendu Baski rozpochali promisel kitiv bilya beregiv Nyufaundlendu i Labradoru u 1530 h rokah Na pochatku XVII storichchya baskski kitobijci dosyagli Islandiyi Pislya togo yak Navarra vtratila San Sebastyan i Ondarribiyu u 1200 roci vona uklala ugodu z Bajonnoyu zgidno z yakoyu ostannya sluguvala navarrskim portom protyagom majzhe troh stolit Cyu rol Bajonna prodovzhuvala vidigravati j u Novij chas pislya aneksiyi Navarri Kastiliyeyu obidvi provinciyi zalishilisya avtonomnimi Div takozhPivnichna Krayina Baskiv Baskska movaPosilannyaLa population communale depuis 1876 Region Aquitaine Institut national de la statistique et des etudes economiques Arhiv originalu za 1 lipnya 2013 Procitovano 26 zhovtnya 2009 Fourth Sociolinguistic Survey 2006 Basque Autonomous Community Northern Basque Country Navarre Basque Country Basque Government Vitoria Gasteiz 2008 ISBN 978 84 457 2777 5 PDF Arhiv PDF originalu za 1 lipnya 2013 Procitovano 25 zhovtnya 2009 LiteraturaUrzainqui Tomas and Olaizola Juan M de La Navarra maritima Pamiela 1998 ISBN 84 7681 284 1